101 
«Memorabilis varietatis hic adjicio iconem. quia diverso 
habitu et foliis venosis serrato-dentatis facile pro spécié genuina 
haberi possit . . . varietas, quam ad radices montium Hungáriáé 
et Styriae, ubi jani a Dm. Schott, universitatis Viennensis Topiario, 
observata fnit, legeram. . .» 
A képen egy biztosan az 
Arf/o íííca-csoportba tartozó nö- 
vényt látunk, melynek levele 
azonban a közepétől kezdve a 
csúcsáig fogas. Widmer *) némi 
fentartással a P. Clusiana 
Tau-ch var. admontensis Gus- 
Mus-hoz vonja, Pax és Knuth 2 ) 
szerint pedig synonvmonja a 
P. admontensis Gusm. (Primula 
A úri culaXGlusiana)-nak, melyet 
művükben az Auricula sectió 
bizonytalan vagy kétes fajve- 
gyűlékei között sorolnak fel. 
Vájjon tényleg összeesik Beck 
Primula Clusiana (3 crenigerá- 
jával 3 ), mint Pax és Knuth 
hiszik, ebben nagyon kétke- 
dünk. 
Leh.mann növényének csésze- 
foga ugyanis hegyes, a miért 
nem tartozhatik a Primula Clu- 
siana alakkörébe, a csésze 
alakja s nagysága ellentmond 
egy Auricula X Clusiana kombi- 
nácziónak is. Már Reichenbach 4 ) 
is észrevette a LEHMANN-féle 
növény csészéjének ezt a fel- 
tűnő tulajdonságát. Mindezen 
adatokkal szemben Sagorski és 
Schneider (Flóra des Centr. 
Karp. II. 1891, 382. old.) két- 
ségbe vonják a Primula in- 
tegrifolia JACQU.-nak a Krivánon 
s a Primula integrifolia L. nek 
Raékovában való előfordulását, 
azonban azon okokkal szemben, 
melyekkel állításukat támogat- 
Die Abbildung stellt eine 
gewiss zűr Sect. Arthritica ge- 
körende Pflanze dar, welche 
von dér Mitte an gezáhnte 
Blátter besitzt. Sie wird von 
Widmer 4 ) mit einiger Reserve 
zu P. Clusiana Tausch var. 
admontensis Gusmus gezogen ; 
Pax und Knuth a ) ziehen sie 
als Synonym zűr P. admon- 
tensis Gusmus (Auricula X Clu- 
siana Gusmus), welche in ikrem 
Werke un tér den «Stirpes kyb- 
ridae Sect. Auriculae incertae 
vei dubiae» angefiibrt ist. Ob 
sie mit P. Clusiana (3 crenigera 
Beck s ) zusammenfallt, wie Pax 
und Knuth meinen, möchten 
wir stark bezweifeln. 
Die LEH.MANN’sche Pflanze liat 
námlich spitze Kelchzipfel, kaim 
alsó nicht zu P. Clusiana ge- 
hören; die Grösse und Fönn 
des Kelehes widerspricht auch 
dér Combination Auricula X 
Clusiana. Schon Reichenbach 4 ) 
war diese abweickende Fönn 
des Kelehes aufgefallen. Allén 
diesen Angaben entgegen be- 
zweifeln Sagorski u. Schneider 
(FI. des Centr. Karp. II 1891, 
p. 382 6 ) und neuerdings auch 
Pax u. Knuth die Angaben 
íiber das Yorkommen von Pri- 
mula integrifolia Jacqu. auf 
dem Kriván und dér P. integri- 
folia L. in dér Rackova ; doeh 
liesse sich den von diesen Au- 
>) Die europ. Arten dér Gattung Primula. 1891 p. 70. 
3 ) Primulaceae in Engl. Ptlauzenreich IV. 237. 22. Heft p. 193. 
s ) FI. von Nied. Oesterr. 918. 
4 ) Flóra germ. excurs. 1830—1832 p. 403. 
