108 
pikus Asperula longifiora W. 
K.-val együtt, nő a nélkül, hogy 
középalakokat találhatnánk. Az 
Asperula longifiora \V. K. is 
magasabb helyek lakója; a 
Sveto Brdo nevű hegyen meg 
éppen a legmagasabb csúcsig 
bőven terem az A. Beckiana- 
val vegyest s teljesen válto- 
zatlan alakban. Az Asperula 
Beckiana-t s az Wettsteinii- 1 
egyáltalában lazább rokonsági 
kötelékek kötik az A. longiflorá- 
hoz; sokkal közelebb állanak a 
Stiria, Alsóansztria hegyein s a 
liptói Kárpátokon termő A. Neil* 
reichii BECK-hez, mely a kele- 
tibb s ismét tagolt Asperula sub- 
alpina ScHUR-ralegy iitt phyloge- 
netikailag más ( A. Cynanchica) 
eredetűnek látszik. 
Az Asperula longiflorá-nok 
is van a Balkánfélsziget magas 
hegyein termő törpe alakja, az 
Asperula longifiora var. conden- 
soűűHeldreich ap. Boissier Flóra 
orientalis Suppl. (1888) 281. o., 
mely kezdve Görögországtól 
Albániáig előfordul. A var. 
majori flór a Borbás (Formánek- 
nál a brünni Nat. Ver. 1892, 
18. o.), mely névnek Halácsy 
a görög Flóra conspectusában 
elsőbbséget ad, nem egyezik a 
var. condensata- val, mert a leírás 
szerint kétszer akkora virága 
van, mint az A. longifiora-n&k , 
holott a var. condensata-é a tő- 
alakénál nem nagyobb. A var. con- 
densata Heldr. az A. Beckianá- 
tól gyertyatartóalakú hosszú, 
karcsú, kívül érdes pártáján 
azonnal megkülönböztethető ; 
ezen bélyeg kétségtelen bizo- 
nyítéka annak, hogy tényleg 
az A. longifiora leszármazottja. 
A. longifiora W. K. zusammen 
vorkommt, welche auch eine 
Bewohnerin hóhér Lagen ist, 
und gerade auf dem Sveto Brdo 
bis zűr höchsten Spitze in un- 
veriínderter Form zahlreich 
wáchst, ohne dass mán eine 
Zwischenform zwischen beiden 
antreffen würde. Asperula 
Beckiana hat zusammen mit 
A. Wettsteinii überhaupt we- 
niger Beziehungen zu dieser 
Art, als zu dér an ziemlich 
entfernten Localitáten (Steier- 
mark,Niederösterreich,Liptauer 
Ivarpathen) vorkommenden A. 
Neilreichii Beck, welche zu- 
sammen mit dér abermals ge- 
gliederten A. subalpina Schur 
anderen phylogenetischen Ur- 
sprunges zu sein scheinen. 
Bekanntlich findet sich in 
den Hochgebirgen dér Balkan- 
halbinsel eine Hochalpenform 
dér A. longifiora W. K. A. 
longifl. var. condensata Heldr. 
ap. Bqiss. FI. or. Suppl. 281. 
(Var. majori flór a Borbás ap. 
Formánek in Nat. Ver. Brünn 
1892, p. 18, welchem Namen 
Halácsy im Consp. FI. graec. d. 
Vorzug giebt, scheint sich auf 
eine andereForm «floribusduplo 
majoribus)) zu beziehen ; die 
Blüten dér var. condensata sind 
nicht grösser, als jene dér A. 
longifiora ), welche von den grie- 
chischen Hochgebirgen bis Al- 
banien vorkommt. Diese ist von 
A. Beckiana an den stielteller- 
förmigen lángén, schlanken, 
aussen rauhen Corollen sofort 
zu unterscheiden ; dieses Merk- 
mal weist auch auf ihre nahe 
Verwandtschaft mit A. longi- 
flora W. K. hin. 
