133 
A Coscinodon cribrosus (Hedw.) Spruce újabb erdély- 
földi előfordúlásáról. 
(7 rajzzal.) 
Irta : Györffy István (Makó). 
A Coscinodon cribrosus (Hedw.) Spruce x ) sötétzöldes-feketébe 
hajló, 1’5 — 25 cm. mély, felül fehéren szürkóllö, kerekded, tömött 
gyepeket, párnákat alkot. Szárán csak alul fejlődnek ki rhizoidák, 
éppen azért gyepe laza, könnyen széteső. Szára k. m. (= kereszt- 
metszetében kerekded ; kivül többrétegű, vastagfalű, sokszegletes 
sejtek által alkotott kéregrész borítja, középen a vékony és szín- 
telen sejtfalu sejtek foglalnak helyet. Szárán körkörösen ülnek 
egymás felett a lándzsás levelek, melyeknek laminája össze van 
redőzve. A felső levelek csúcsából a levélér mint hosszú, hyalinus, 
vége felé egyenletesen vékonyodó szőr lép ki, amely példáimon 
egész hosszában fogazott. Az irodalom szerint * 2 3 4 ) a levelek csúcsá- 
ból «fast glattes Haar» lép ki; hazánkból eredő példáimon pedig 
a fogak elég tekintélyesek és feltűnők. 
A levél anatómiai alakulása bár egyszerű, kifejlődése mégis 
characteristicus. A levél alúl, ahol egyik még hüvelyezőleg rész- 
ben fedi a másikat a sűrű levélállás miatt, a lamina egyenesen 
elterülő; de mindjárt feljebb a levélerétől a kétoldalra eső levél- 
lemezek sekély barázdát alkotnak redőzöttségüknél fogva. Ez a 
bal-, jobboldalon kifejlődött egv-egy, összesen két barázda a levél 
csúcsához közel sekélyesedik csak el, simul ki a lamina, különben 
majd az egész lemezen végigfut ; s mivel a levéllemez a csúcs 
felé folyton keskenyedik, — érthető, hogy a levél különböző ma- 
gasságából készített k. m.-ek különböző képet is mutatnak. 
A levél k. m.-ek nagyon emlékeztetnek pl. a Grimmia al- 
pestris , s ) G. caespiticia *) etc. leveleinek k. m.-i képéhez. A levél 
anatómiai alakulása következő : 
A levél alsó részéből készített k. m.-en (1. rajz) a levélere 
haladólag, úgy, hogy a levél felső harmadában már e barázda 
') Synonymon : Grimmia cribrosa Hedw., Bryutn cribrosum Hoffm., 
Coscinodon pulvinatus Spreng., Coscinodon Persoonii Hampe. -- Több munka 
a helytelen «cribo.sus» nevet használja, s e mohát a Grimmiaceae 3. csoport- 
jába, a Ptychomilríeae közé, a Brachysteleum mellé sorozza ; már pedig vege- 
tativus részeiben a Gümbelia Hampe csoport tagjaival (pld. Grimmia caespi- 
ticia etc.) legközelebb rokon, peristoraiuma alkotásában pedig a Schistidium 
nemzetséggel. 
J ) JiRATzKA : Die Laubmoosflora von Oesterreich-Uugarn. Wien 1882. 
p. 149 ; Limpricht : Die Laubmoose Deutsehlands, Oesterr. etc I. Bnd., Leipzig 
1880. p. 720 ; G. Roth : Die europáischen Laubmoose, I. Bnd., Leipzig 1804. 
p. 402 etc. 
3 ) Chali binski : Grimmieae Tatrenses. Yarsaviae 1882. Tab. IX., Fig. 
XV., 7., 8. 
4 ) Chalubinski : Grimm. Tatr. Tab. IX., Fig. XVI., 6„ 7. ; Limpricht : Die 
Laubm. Dautschlands etc. I. Bnd. p. 778., Fig. 203, b, c ; G. Roth : Die europ. 
Laubm. I. Bnd., Taf. XXXII!. Fig. 8. 
