136 
Coscinodon cribrosus (Hedw.) Spruce-í c. frct. gyűjtöttem 
Erdélyben Torda mellett a sós-fürdő környékén, napos, nyílt 
helyen még 1902 jun. 28-án, azonkívül a Gyalui havasokban a 
Meleg-Számos völgyében 1904 jul. 17-én; Péterfi Márton i. t. 
barátommal az Aranyos-völgyébe tett együttes utunk alkalmával 
pedig : Verespatak környékén 1902 május 11-én és Vidaly-Offen- 
bánya között 1902 május 10-én. 
Külföldön is elszórtan előforduló e moha hazánkban csak 
két hetyről volt ismeretes mindössze és pedig : SzLAvoNiA-ból 
«An Felsen bei Sekulinée®, közli: C. Stoizner, 10 ) s Erdélyből a 
Páring havas-fóI : Péterfi. 11 ) 
Hazánkból először Baumgarten 12 ) említi e mohát, művében 
a következőket olvashatni : «In montibus scbistosis post Boitza 
gégén den rothen Thurm; ac supra lapides rupesque alpestres 
item in tectis haud infrequens». 
Ezt az adatot átvették Schur F., 13 ) Fuss M., 14 ) Kánitz A. 16 ) 
és végül Hazslinszky, lli ) aki «a Vöröstorony szurdokában állítólag 
Baumgarten találta» — megjegyzéssel közli. 
Baumgartennek gyűjteménye, mely a nagyszebeni áll. gym- 
nasium tulajdonában volt, csak nemrégiben (1900-ban) Kolozs- 
várra az « Erdélyi Nemzeti Muzeum® növény tári osztályába került 
s így megvan adva a mód, hogy e gyűjteményben utána lehessen 
nézni a kétes dolognak. 
Kérdezősködő soraimra Péterfi Márton úr, aki a Baum- 
garten gyűjtemény moháit átrevideálte, volt szíves felvilágosítani ; 
erre vonatkozó, hozzám intézett sorai: «A Baumgarten her- 
báriumában Coscinodon egyáltalán nincs®. Hogy e név 
alatt Baumgarten gyűjteményében milyen moha fekszik, vagy 
hogy egyáltalán fordúl-e ilyen név elő Baumgarten exsiccatumai 
közt? — feleletet majd Péterfi úr feldolgozása fog adni. 
Baumgartennek a Vöröstoronyi szorosban 
előforduló Coscinodon cribrosus adata tehát még 
megerősítésre vár. 
Az anyaországban íg} T csak a Páring-toI, Torda-, Meleg- 
Számos-, Verespatak-, V idaly-Offenbánya-1'ÓI ismerjük biztosan. 
10 ) II. Nachtrag zu den bisher bekannten Pílanzen Slavoniens. — Ver- 
liandlungen d. kais.-königl. zoolog.-botan. Gesellsch. in Wien. Jahrg. 1870. 
pag. 1011. n. 39. 
“) Hunyadmegye lombos mohái. — A Hunyadmegyei tört. és rég. társ. 
XIV. Évkönyve p. 93. 
1J ) Enumeratio stirpium magnó Transsilvaniae etc. Tomus IV. Cibinii 
1846. p. 81. n. DXCVII. 
13 ) Enumeratio plantarum Transsilvaniae, Vindobonae 1866. p. 849. n. 4295. 
u ) Systematische Aufzáhlung dér in Siebenbürgen angegebenen Crypto- 
gamen. — Abdr. a. d. Archiv des Vereins für siebenbürgische Landeskunde, 
Bánd XTV dér neuen Folge, Heft II. p. 98. n. 1214. 
16 ) Erdélyi Múzeum III. (1876.) évf. 10. sz. p. 172. 
ie ) A magyar birodalom mohflorája. Budapest 1885. p. 148. 
