141 
egyetlenegy fajjal, a Bruchia palustris * * 3 )-szel van képviselve. 
A tátrai Bruchia palustris-e két jellemzik a következő tulajdon- 
ságok : 
Mesophyta. Apró termetű moha, mely a sűrűn egymás mel- 
lett helyet foglaló egyénektől alkotott kis foltokban tömegesen 
szokott megjelenni. A kis gyepecskék világos-zöldek, kissé fénylők. 
Szára egyenesen felfelé áll, sohasem ágazik el, miként 
a typusnál, hanem egyszerű; igen alacsony, t. i. 3 / 4 -l mm. 
magas mindössze. A szár alsó részén igen nagy számban fejlőd- 
nek ki a gyökszöszök (rhizoida), amelyek közé vegyül a protonema- 
nak állandóan megmaradó, elágazó, gyér chloroplastis- 
tartalmú fonálkuszadéka (IV — V. tábla 1. rajz 1). 
A száron lévő levelek nem egyformák, az alul levők kisebbek ; 
lándzsásak, a feljebb levők már hosszabbak, hasisukon lándzsásak, 
hosszú hegybe kifutók; az iistököt alkotó perichaetialis levelek 
a leghosszabbak, ovális aljuk a szárat hüvelyezőleg veszi körűi 
(IV—' V. tábla, 2 rajz), a lemez egyszerre keskenyedik össze s fut 
ki hosszú árhegybe. Ezek az árhegyek sokkal hosszabbak, mint 
ahogyan a különböző auctorok rajzolják s általában más viszonyt 
is tüntetnek fel. A levelek árhegyének felső felük fogazott, 
különösen a levél szélén, a háti részen is, de már nem annyira. 
A levél-lemezfelek felfelé görbülök. Az árhegyet csak a levél ere 
alkotja. 
Igen fontos különbségeket találunk a séta- nál. A typus sétája 
Ji'ratzka 4 ) szerint igen rövid, más auctor szerint a vaginula-nál 
rövidebb, vagy legfeljebb egyenlő hosszúságii ; így mondják és 
rajzolják auctores Bryologiae europaeae , 5 ) továbbá Limpricht 6 ) és 
Roth, 7 ) hozzá még Li.mpricht 8 ) különösen ki is emeli, hogy a séta 
«nicht dicker als das Scheidchen». — A tátrai példáknál pedig 
a következő viszonyokat találjuk: 
A cylindricus vaginulával (IV — V. tábla 1. és 3. rajz 4) csak 
ritkán egyenlő hosszúságú a séta. legeslegtöbbször hosz- 
szabb. (IV— V. t. 1. és 3. rajz 3). A séta alúl keskenyebb 
s felfelé fokozatosan vastagodó s felső részén m i n- 
dig vastagabb mint a vaginula ! A vaginula hossza : 273 — 390 p., 
szélessége : 195—234 p közt váltakozik ; a séta hossza: 390 — 468 p., 
8 ) Synonyma : l'hascum palustre Br. et Sch mp., Ph. uliginosiim Hűben., 
Ast műm palustre Hamué, Bruchia palustris C. Müll , Pleüridium palustre 
Sr.HiMP — Mellékesen jegyzem meg, hogy a Sporledera palustris ( Bryol. eur.) 
Hampk a Ditrichum pallvhnn- mai hybridálódva a Ditrichum Breidleri Limpr.-í 
alkotja. 
4 ) Die Lauhinoostlora von Oesterreich Ungarn, Wien 1882 p. 76. 
6 ) Bryol. onr. Vol. I. fasc. 43. p. 4. n. 4. suli Pleuridio palustre és tab. 
X. fig. 9, 11 és tab. VII. íig. lla, 11*. 
6 ) Apud Rabenhoret' s Krypt. FI. II. Aufl. IV. I. Abt. p. 205 és Fig 80. 
7 ) Die europaischen I.aubmoose, Leipzig 1904. p. 140 és Tat VI. Fig. 6c. 
8 ) Die Laubmoose Deutschlands, Oesterreichs und dér Schweiz. III. Abt. 
Leipzig. 1 í 04. p. 640. 
11 * 
