153 
Meesea trichodes var. [3. álpina- 1 gyűjtöttem több helyen, így : 
a Rothbaumgrund 29 ) felső részén, a « Vaskapu® (Skalne Wrota) 
alatt circa 1400 m. t. sz. f. m.-ban elég bőven 1906. VII. 13-án 
füves helyen és humusszal borított mészsziklák függőlegesen álló 
falán ; több alkalommal gyűjtöttem a Vaskapu környékén 1620 m. 
t. sz. f. m.-ban, Rothbaumgrund, illetőleg a «Drechslerhauschen» 
felé néző sziklákon 1906. VII. 13., VII. 29., 1907. VIII. 4. A Stier- 
berg = Bujaczy Wierch oldalán és tetején, eca. 1800 m. t. sz. f. 
m.-ban, mely utóbbi helyen igen jellemzően a Plagiobryum demissum 
(H. et H.) Lindb. társaságában fordúl elő, sokszor vegyesen egy 
gyepbe összeszövődve ; különösen kedvelik a Stierberg csúcsához 
vezető tarajt, ahol a szél, eső, hó s a t. megbontotta egész lépcső- 
zetesen a gyepet, úgy, hogy a mészsziklák jutottak a szabad 
felületre, a még megmaradt fűvel dúsan, szőnyegszerűleg beborí- 
tott humuszon bőven találjuk e mohát. 1906 VII. 23., VIII. 22. 
1907 VIII. 4. E helyen közeli szomszédságban többször gyűjtöt- 
tem Chomiocarpon quadratus (Scop.) Lindb. c frct. is. Szálanként 
elszórtan igen kis példákban a Hátsó Mészárszék (= Hintere 
Fleischbánke = Jatki Zadnie) csúcsán, 2024 m. t. sz. f. m.-ban 
és a Zergebarlang környékén 1906 VIII. 16-án. A Durlsberg-en 
(= Kopa Bielska) cca. 1600 m. m.-ban 1905 VII. 16. A Greiner 
(= Strzystarska, másoknál: Trystarslca ) keleti és északi oldalán 
2000—2100 m. t. sz. f. m.-ban 1906 VIII. 4., 1907 VIII. 8. és 
végül a Hawran csúcsa alatt, 1800—1900 m. t. sz. f. m.-ban. 
A var. y. minor- 1 mindössze csak egy helyen gyűjtöttem: 
a Késmárki Zöld-tó völgyéből nyíló Veres-tó völgyében a Kék-tó 
(Blauer See) felett a «Kis Papyrus-völgy»-be vezető kőomladékon 
felfelé haladva cca. 1900 m. t. sz. f. m.-ban elég bőven 1907 
VIII. 11-én. 
Eme, a Magas-Tátrában nagyon elterjedt mohának érdekes 
és tanulságos anatómiai szerkezete érdemesíti e mohát arra, hogy 
vele részletesebben foglalkozzunk Anatómiai alakulását a követ- 
kezőkben jellemezhetem. 30 ) 
a) Ivaros generatio v. gametophyton. 
Szár. A sűrű levélállás miatt a szár k. m.-e rendesen szeg- 
letesnek tűnik fel, amennyiben a metszési síkba rendszerint több 
«L T ngarn. Hohe Tátra c. fr. (Freyn, 1888).» (forma a). Végül Chalubinski (Emun 
mu.sc. frond. Tatrensium p. 96) több helyen, így : Hucsava a Kézaknák felé 
Alabást rom-barlang \ Nowy, Murán s a köztük levő «Miedzy Sciany» völgyben 
Svistoiva völgy kijáratánál jt. i. a Roduplaski völgyön át haladó «Biela Woda« 
egyik mellékvize völgyében, amely Svistovka Dolina-n — ahogyan mások 
Írják — keresztülhaladó út a Faggott tó (Zmarzly staw) mellett elhaladólag 
a Lengyel nyereg- hez vezet]. 
ae ) A lengyeleknél :« Dolina Suohego potoku» (“Tatry Bielskie® Sczególowy 
opis geograücny skreslil Dr. Stanislaw Eljas/.-Radzikowski W Krakowie p. 
35), CuALUBiNSKi-nál : «S\vierkowy jar» (Enum. musc. frond. Tatrens. p. 204). 
30 ) Vizsgálati anyagúi a Vaskapu-, Rothbaumgrund- és a Greiner-e n 
gyűjtött var. |s) alpina szolgált, melyet a helyszínen konzerváltam alcoholban. 
