156 
dott falúak, az egymással érintkező sejtfalaik egyenesek, épp úgy, 
mint az általuk takart, vagyis befelé eső sejtekkel érintkező rész- 
leteik, ellenben a vaginiüa sejtjeivel érintkezők jellemzően kifelé 
domborodók ; nagyjában parenchymaticusak, illetőleg kissé prosen- 
chymatice nyúltak: a sejtek ürege annyira telve van szemecskés 
plasma-tartalommal, hogy egészen átlátszatlanok. 
A b u 1 b u s eme külső sejtjeinek mérete hosszmetszetben a 
következő: hosszuk: 31 — 36 a. sokszor 58 u, szélességük 27 — 31a. 
E sejteket palást-sejte k-nek neveztem el. E palást-sej- 
teken belül jóval vékonyabb falú. prosenchymaticusan n 3 T últ, 
szemecskés plasma-tartalmú sejtek következnek, amelyek 117- 144 a 
sőt 153 [ i hosszúság mellett mindössze csak 18 — 22 a szélessé- 
gnek. Apalást-s ejtek a «bulbus» alsó és felső része felé kes- 
kenyebbek és vékonyabb sejtfalúakká válnak. A «bulbus» közepén 
húzódnak végig a vezető (axialis)-nyaláb rendkívül vékonyfalú, 
víztisztaszínú sejtjei, amelyek szintén prosenchymatice nyúltak, 
9—13 l ;. szélesek, s kbellil 112 a hosszúságúak. Á «bulbus» k. m.-i 
képe látható a VI VII. t. 7. rajzán. Kívül a hüvely (vaginula) 
takarja, melynek külső, vagyis epidermalis sejtjei (l) tojásdad- 
alakúak, conformusak, széliében helyezkedik el a sejteknek hosz- 
szabb átmérője; e sejtek szélessége : 13 — 22 a; radiális irányban 
laposak az epidermis sejtjei, vastagságuk : 8—18 a. A külső sejt- 
falak erősen megvastagodottak. Az epidermis alatt a hüvely 
parenchymaticus, vékonyfalú sejtjei találhatók (2), amely sejtek 
legtöbbjének szélessége: 18—27 u, vastagsága 22—40 a közt 
változik. A hüvely által körülzárt s e t a-t ö v é t kívül borító 
palást-sejtek (5) igen jól elkülönült területet alkotnak. A 
palástsejtek vastagfalúak, radiális irányban nyúltak, lekere- 
kítetten téglás-alaknak, a sejtek üregében igen nag}’ számmal fel- 
gyülemlett plasma-szemecskék miatt mint sötét gyűrű tűnnek ki, 
szélességük 8, 13 — 18 a, ellenben vastagságuk: 36—40 y.. A 
palást-sejteken belül helyet foglaló k. m.-ben (!) parenchy- 
maticusaknak feltűnő sejtek (4) zárják körül a vezetőnyaláb sejt- 
jeit, aruel}’ axialis nyalábnak sejtjei víztiszta vékonj’ sejtfalaiknál 
fogva már azért is igen kitűnnek, mivel az őket körülvevő paren- 
chymaticus sejtek szemcsés plasmatartalmúak s koszorú módjára 
övezik körül. A vezetőnyaláb sejtjei a sarkakban collenchymaticu- 
san megvastagodottak, a sejtek különböző nagyságúak, amelyeknek 
mérete cca 8u. X 8p.. 13 a X llp.. 27 a X 22 a. 22 a x 22 a 
váltakozik. A tok nyél (séta) anatómiai alakulását k. m.-ben 
tünteti fel a VI — VII. t. 8. rajza. Kívül apró, kerekded, vastag- 
falú, világossárgás színű epidermis ( 1 ) borítja, amelyeknek átmérője 
átlag 4 a; ez alatt 2 — 3, sőt helyenként 4 sorban helyezkednek 
el a hypodermalis-sejtek. amelyek nem egyenlő nagyságúak, a 
peripheria felé mind kisebbek lesznek, de az epidermalis-sejteknél 
mindig nagyobbak, a befelé esők mind nagyobbak. A hypodermalis 
sejtek mérete: 8 fi X 8 13 y. X 15 y- közt ingadozik. A hypo- 
