168 
A Meeseci trichodes var. |i) és var. y) levele síma, mindössze 
csak a szélén hajlik gyengén vissza, változatos berendezkedéseket 
egyáltalában nem látunk, mert nem szorul rá a csapadék alakjá- 
ban hozzá jutó víz felhasználására, állandóan fedezheti vízszük- 
ségletét a talajból, amely állandó vízvezetésre szolgál a szár 
vezető-nyalábja. Vezető-nyaláb, mint tudjuk, csakis olyan mohák- 
nál fejlődik, amelyek állandóan vezethetnek vizet belső 
vezetés útján, 68 ) ellentétben a mohok egy nagy csoportjával, 
ahol az állandó vízszükségletet u. n. külső vezetés 69 ) útján 
fedezik az egyének, amelyre vonatkozólag Oltmanns tett fontos 
megfigyeléseket 70 ). A rhizoidák útján felszívott talajvizet a moha 
tovább vezeti a sétán át, melynek vezetőnyalábja szintén van; 
a víz útja a sétán keresztül elég tekintélyes, bár mégsem fejlődik 
v é d ő h íi v e 1 y, nem kell tartania a növénynek a magasba hatoló 
víznek útközben való veszteségétől, mert bőven van mit vezetnie. 
Különben is felesleges volna ez. mert a sétát többrétegű vastag- 
falú sejtek (epidermis -)- hypodermis) veszik körül, amelyek a 
nagyobbfokú elpárolgásnak elejét veszik. E vastagfalú sejtek, mint 
már egy hel}'en utaltunk is rá, épp úgy. mint minden más, 
moháknál található bármily vastagságú sejtfalak soha sincsenek 
megfásodva 71 ). 
nagy perforált sejtek segítségével, aminők a Leucobryaceae több nem- 
zetségénél, a Baraleueobryum albicans- nál és a Pottiaeeak némely tagjainál, 
melyek W. Lorch beható vizsgálatainak (1. c. p. 424 — 465) képezték tárgyát. 
A Sphagnutn-ok hyalinus sejtjei szintén a csapadék megkötésére valók, abból 
fedezik vízszükségleteiket, amint Julius Sachs ezt először hangsúlyozta (Gof.bfl : 
Oi'ganographie dér Pflanzen, Jena 1898, II. T. 1. H. p. 279). 
Á kiszáradás ellen védekeznek a) vastag s e j t f a 1 a k képzésével, 
mely egyben védi a hideg ellen őket; b) mozgás által. t. i. vagy a 1 . levél 
széle hajlik be (p. o. a Polytrichum- nál), vagy az 2. egész lemez ide-oda hajla- 
dozik. összefodrosodik s a ievélere is meggörbül (p. o. Cutliarinaea, Mnium, 
igen sok Dicranum etc.), vagy 3. a vékonyabb szárak is behajladoznak és 
összeborúlnak (Leptodon Smithii ) ; c) levegővel telt sejtek által, itt 
ismét két eset lehetséges, 1 . vagy hyalinus, holt sejtek takarják a még élő 
sejteket s védik azokat, felfogva a nap perzselő erejét (pl. Leucobryum, vagy 
azoknál a mohoknál, amelyeknek levele felső részén csak ehlorophyllum nélküli 
sejtek vannak: Bryum argenteum, vagy a száraz helyen élő: Phascum cuspi- 
datam ete.) vagy 2, hyalinus szőrök által (több Grimmia, Ehacomitrium, 
Barbula stb.) ; d) vízszövet (Wassergewebe) és e) 1 e v é I z u g (alaris)- 
sejtek fejlesztésével. 
68 ) Cf. Habf.rlandt, Beitráge zűr Anatomie und Physiologie dér Laub- 
moose. — Sep.-Abdr. aus Pringsheim's Jahrbüchern f. wiss. Botanik, Bnd. XVII. 
Heft 8. p. 389. 
89 ) A ('külső vezetés* történhetik 1. a) a szárazon (rhizoidák, 
paraphysisszerü képletek stb.), tropicus fajoknál : b) a sétán, c) s e t a-t ö v é n 
előforduló szőrök útján és II. levelek útján — az isolált egyéneknél; 
mert III. a gye p-ben összetömörülő moháknak egyes egyénei közt levő 
capillaris tér útján igen nagyfokú a felvezetett víz mennyisége. 
70 ) Über die Wasserbewegung in dér Moospflanze und ihren Einfluss auf 
die Wasservertheilung im Bódén. — In Colin «Beitrage zűr Biologie dér Pflan- 
zen)) Bnd. IV. Heft l. p. 18—32. 
n ) Lásd a 11. marginális megjegyzést. 
