muss ich wegen Mangel an literarischen Werken und Herbárium 
leider verzióidén. Meine Daten sind folgende : 
Ranunculus 
Eme ritka s a Magas-Tátra 
kevés helyéről x ) ismeretes nö- 
vényt gyűjtöttem a « Tölcsér 
tó» (Trichtersee) környékén a 
«Koethe forrás» mellett; körül- 
belől 1900 m. t. sz. I. m.-ban 
(1906. ViI/27). 
rutaefolius L. 
Diese seltene und von we- 
nigen Orten 0 dér Hohen-Tátra 
bekannte Pflanze sammelte ich 
beim « Trichtersee » neben dér 
«Koethe Quelle. » Circa 1900. M. 
ü. d. M. (1906. 27/VII.). 
Trollius transsilvanicus Schur. 
Sarlósán meggörbűlt körűi- 
belől 4 mm. (a magházzal 
egyenlő) hosszú stylusáról fel- 
ismerhető e növény elég bőven 
vegetál a G-reiner (Grainár 
vagy Sirató) csúcsa alatt (1906. 
VII/19). 
Delphinium 
Szálanként a Schossgrat tete- 
jén 1120 m. t. sz. f. m.-ban; 
ugyanitt igen sok Actaea spi- 
cata és Circaea álpina vegetál. 
Diese dureh ihren cca 4 Mm 
(mit dem Fruchtknoten gleich) 
lángén, sichelförmig gebogenen 
Griffel erkennbare Pflanze 
kommt unter dér Spitze des 
Greiners ziemlich hiiufig vor 
(19/VII. 1906). 
elatum L. 
Am Gipfel des «Sehoss- 
grat»-es (1120 M. ü. d. M.) ein- 
zeln. Hier auch sehr viel Actaea 
spicata und Circaea alpina. 
Delphinium alpinum W. K. 
Az előbbitől különbözővé te- 
szi az a sajátság, hogy a le- 
velek színe és fonáka sűrűn, a 
levélnyele pedig hosszú, nagy 
szőröktől elszórtan : pelyhes , 
míg a typus félbőrnemű levele 
egészen kopasz?) 
Barlangliget környékén a 
Lersch Villa vidékén a 
«Schwarzbach» partján. 
Ist vöm vorhergehendem da- 
durch unterschieden, dass die 
Blattober- und -unterseite mit 
lángén Haaren dicht, dér Blatt- 
stiel sparlich bedeckt ist, wah- 
rend die Blátter des Typus 
ganz kahl sind. * 2 ) 
In dér Umgebung von Bar- 
langliget unweit dér Villa 
Lersch am Ufer des Schwarz- 
baches. 
Gentiana carpaticola Borb. flóré albo. 
Igen nagy mennyiségben ve- Kommt zwischen dem «Sat- 
getál a «Kopa-hágó» és «Brei- tel » und dem «Breiten Feld» 
') Sagorski-Schneider : Flóra d. Centralkarp. II. Bnd p. 39. 
2 ) Cfr. Borb. M. B. L. III. p. 25. 
