252 
II. ciborealis-mikrotherm (északi 
mérsékelt övi)». A mediter- 
raneus flórabirodalmat ismét 
felosztja «óczeáni-táj»-ra és 
« marti-táj »-ra t. i. 1. «Quar- 
nero» és 2. «Dalmát» flóra- 
vidékekre. A borealis-mikro- 
thermikus flórabirodalomba tar- 
tozó növénytenyészetet vízszin- 
tes tagolódásban felosztja : 3. 
«Karszt», 4. «Szlavon», 5. «Dél- 
dunánk», 6. «Keletkárpáti», 
7. « Nagy alföldi)), 8. «Panno- 
niai», 9. «Nóri», 10. «Quád», 
11. '<Tátra-fátrai flóravidék »- 
ekre. 
E felosztás tanúságául szerző 
1. a Centaurea Jacea L. faj- 
tömbjébe tartozó és növényföld- 
rajzilag egymást helyettesítő 
fajocskák és fajváltozatok ter- 
jedésköreinek kijelölését hozza 
fel. A Cent. Jacea-t az egész 
« Pannóniái flóravidék»-ünkön a 
Cent. pannonira (Heuff.) Simk. 
faj ócska a « Szlavón- és Nagy- 
altoldi flóravidék»-eken a Ti- 
szántúl egész a Dunai vas- 
kapuig és Erdély belső meden- 
czéjéig a C. banatica Rochel 
(C. Rocheliana Heuff. pro var.) 
helyettesíti. 2. A Delphinium 
dátum L. fajtömbjébe tartozó 
szarkalábokat hozza* fel a 
szerző. A «Tátra-fátrai»- és 
« Keletkárpátok » flórajárásá » - 
bán fordul elő ez alakkör 3 
fajocskával : a) T). intermedium 
Ait. több faj változattal, úgy a 
«Törcsvári hágó»-nál és «Zer- 
nyest» felett a «Királykövön» 
mint var. durescens Simk. (« I ). 
intermedium : foliis firmioribus, 
rigidioribus»,b)Z>.CMWé’afio»D.C. 
Nálunk Csáklya, Felsőgáld és 
lm Mediterrán gebie te unter- 
scheidet er eine oeeanische 
und eine Iuisten-Gegend niim- 
lich 1. Quarnero und 2. dalma- 
tinische Florengegend. Das bo- 
realmikrotherme Gebiet teilt dér 
Verf. in folgende «Florenge- 
genden» :*) Florengegend des 
3. Karstes, 4. Slavoniens, 5. des 
südlichen Donaulaufes, 6. dér 
Ostkarpathen, 7. des grossen 
Tieflandes, 8. Pannonisehe, 9. 
Norische, 10. Quadische Floren- 
gegend und 11. Florengegend 
dér Tátra-Fátra. 
Die Richtigkeit dieser Ein- 
teilung wird mit einigen Bei- 
spielen erlautert. So ist z. B. 
die Gesammtart Centaurea 
Jacea L. in dér ganzen panno- 
nischen Florengegend durch 
C. pannonica (Heuff.) Simk. 
in dér slavonischen und tief- 
landischen jenseits dér Theiss 
bis naeh Siebenbiirgen aber 
durch C. banatica Roch. (C. 
Rocheliana Heuff. pro var.) 
vertreten. Als anderes Beispiel 
führt dér Verf. die zűr Ge- 
sammtart Delphinium elatum 
L. gehörenden Rittersporne an. 
Dér Formenkreis dieser Art 
ist in dér Florengegend dér 
Tátra-Fátra und dér Ostkar- 
pathen durch 3 Unterarten ver- 
treten, u. zw. a) D. intermedium 
Ait. mit mehreren Proles, so 
beim Törcsvárer Pass und auf 
dem Királykő ober Zernyest 
durch die var. durescens Simk. 
(aD. intermedium : foliis firmio- 
ribus, rigidioribus»), b) D. 
cuneatum D. C. (hiiufig auf dem 
Csáklyaikő zw. Csáklya, Felső- 
) lm Sinne Bngler’s : Zonen. Red. 
