253 
Havasgyógy közt bőven terem 
a Csáklyaikő minden oldalán, 
de mint var. psilocarpum Simk. 
«(fructibus infloreseentiaque gla- 
berrimis»), mert a Podoliában, 
Ukrainában és Chersonban ho- 
nos D. cwweaPm D.C.-nak,vala- 
mint a Délkárpátok romániai 
oldalán (In valle Dimbroviciu- 
rei: Grecescu in herb. Degen) 
termőt mint var. sericeoearpum 
Simk. («inflorescentiae partes, 
capsulaeque dense pubescunt»)- 
ot kell megkülönböztetni ; c) a 
Magas-Tátra endemicus növé- 
nye a D. oxysepalum Borb. et 
Pax, mely grániton és mészen 
egyaránt előfordul. (Szerző sze- 
rint grániton fordul csak elő. 
Ref.). 3. Harmadik példa Linné 
Silene nutans- a, mely a Tátra- 
fátrai flóravidék »-eken közön- 
séges, ugyané flórajárásban 
otthonos a S. ylabra Schkuhr 
(1791) vagy’ S. infracta W. K. 
(1812). Keletkárpátainkon e faj- 
tömböt a S. dubia Herbich 
helyettesíti. A «pannoniai és 
déldunai flórajárás sokban a 
Silene nutantiformis Simk. ( [Cu- 
cubalus mollissimus W. K. Ico- 
nes tab. 248 non L.) («Digno- 
scitur a Silene nutanti L. cui 
fructu, carpophoroque similis, 
florilms erectis et panicula 
molliter viscoso-glandulosa»)] 
helyettesíti, mely előfordul a 
következő helyeken : Budapest 
hegyvidéke, Tokaji hegy, Bada- 
csony’, Pécs hegyei, Oravicza 
és Orsóvá dombvidéke, Váralja- 
Hátszeg, sőt Thracziában is 
megvan. 
Bezdek József : A szent- 
györgyi «Súr» erdőről, u. ott 
p. 237—38. A Pozsony-Szent- 
györgy mellett levő «Súr-erdő» 
Gáld und Havasgyógy, aber 
als var .psilocarpum, Simk. («fruc- 
tibus infloreseentiaque glaber- 
rimis»);das in Podolien, Ukrai- 
nien und Cherson einheimische 
D. cuneatum und die auf dér 
rumanischen Seite dér Süd- 
Karpathen (in valle Dimbro- 
viciurei : lég. Grecescu in herb. 
Degen) wachsende Pflanze ist 
als var. sericeoearpum Simk. 
(«inflorescentiae partes capsu- 
laeque dense pubescunt») zu 
unterscheiden ; 3. das in dér 
Hohen-Tátra endemische T). 
oxysepalum Borb. et Pax, wel- 
ches nach dem Verf. nur auf 
Gránit (nach dem Ref. u. Ande- 
ren aber auch auf Kaik !) vor- 
kommt. Als drittes Beispiel 
wird die Gesammtart Silene 
nutans L. angeführt, welche in 
dér Florengegend dér Tátra- 
Fátra háufig ist ; dortselbst 
kornrnt aber auch S. ylabra 
Schkuhr (1791) (S. infracta 
W. K. 1812) vor. In den Ost- 
karpathen ist sie durch S. du- 
bia Herbich, in dér panno- 
nischen Florengegend und am 
un térén Donaulaufe ist sie durch 
S. nutantiformis Simk. (Cucu- 
balus mollissimus W. K. Icon. 
tab. 248 non L.) («dignoscitur 
a S. nutanti, cui fructu carpo- 
phoroque similis, floribus erec- 
tis et panicula molliter viscoso- 
glandulosa») vertreten, welche 
dér Verf. von Budapest, Tokaj, 
Badacsony, Pécs, Oravicza, 
Orsóvá, Váralja-Hátszeg ferner 
aus Thracien erwáhnt. 
J. Bezdek : Ueber den Szent- 
györgyer «Sur», ebendort S. 
237 — 38. Unter den vöm «Sur» 
neben Pozsony - Szentgyörgy 
18 * 
