259 
giában eddig nem volt ismere- 
tes, a példákat Péterfi M. 
gyűjtötte Déván, a Cserna-\ize 
iszapos, nedves partján, 1905 
VI/8-án. Az összehasonlító rész- 
ben (p. 56— 59) a szerző a két 
combinatióból eredő Physc. 
Hampeit s azoknak anyai, ille- 
tőleg apai részről örökölt tulaj- 
donságait szembe helyezve, oda 
concludál, hogy némi eltéréstől 
eltekintve, anatómiai szerkeze- 
tükben nagyobb különbség nem 
állapítható meg. f. 
Stammeltern bei Déva auf 
schlammigen Stellen des Ufers 
dér Cserna am 8/ VII. 1905 ge- 
sammelt. lm «Vergleichenden 
Teil» erwáhnt dér Verf. (p. 
56 — 59), die Eigensehaften dér 
Stammeltern und dér Bastarde 
gegenüberstellend, dass von 
einigen kleineren Unterschieden 
abgesehen die zwei Bastarde 
im anatomischen Bau mitein- 
ander vollkommen übereinstim- 
men. y. 
Dr. L. Rabenhorst’s Kryptogamen-Flora von Deutsch- 
land, Oesterreich und dex’ Schweiz. — VI. Bánd : Die Leber- 
moose (Musci hepatici [unter Berücksichtigung dér iibrigen Lander 
Europas]). Mit vielen in den Text gedruckten Abbildungen. Bear- 
beitet. von Dr. Karl Müller. — Lief. 1 — 4. 
A májmohokkal való foglal- 
kozásra bizonyára igen sok 
botanikust fog csábítani a czím- 
ben megnevezett kiváló munka, 
mely nagy irodalom felhaszná- 
lásával, minden nagyobb feje- 
zet után felsoroltán, igen nagy 
gonddal, instruetivus, nagy 
számú, szövegbe illesztett áb- 
rákkal felszerelten jelent meg. 
Szerző a máj mohoknak a 
növényvilágban való helyzeté- 
ről (p. 3 - 5), ált. jellemzésük- 
ről (p. 5 — 6), testük felépítésé- 
ről (p. 6 — 7) szóló részben tár- 
gyaltakból kitetszőleg szintén 
a thallosus alakokat tartja 
ősibbnek. Mindenesetre meg 
kellett volna említeni az újabbi, 
erre vonatkozó v. Wettstein 
(Handb. d. system. Botanik. II., 
1903) és iskolája: Porsch (Dér 
Spaltöffnungsapparat im Lichte 
dér Phylogenie, Jena, 1905) 
ellentétes felfogását. A Thallus 
szerkezete (p. 8—30), a Kormus 
Sicherlich werden viele Bota- 
niker durch dieses grundle- 
gende Werk zum Stúdium dér 
Lebermoose angeregt werden, 
welches mit Benützung einer 
reiehen Literatur, die nach 
jedem grösseren Abschnitte 
aufgezahlt wird, mit grosser 
Sorgfalt. verfasst und mit vielen 
instructiven Abbildungen illust- 
riert erscheint. 
Wie aus den Abschnitten 
über die Stellung dér Leber- 
moose im Gewácbsreiche (p. 
3 — 5), über die «Allgemeine 
Charakteristik ■> (p. 5- 6) u. den 
«Bau dér Lebermoose» (p. 6 — 7) 
ersichtlich ist, halt Verfasser 
die thallosen Formen fül - die 
alteren. Jedenfalls hatte hier 
auch die diesbeziigliche neuere, 
entgegengesetzte Ansicht von 
Wettstein (Handb. d. system. 
Botanik, II., 1903) und seiner 
Schule: Porsch (Dér Spaltöff- 
nungsapparat im Lichte dér 
Phylogenie, Jena, 1905) er- 
