vájjon éppen a törzs fejlődési 
története alapján nem volna-e 
természetesebb, a nemzetséget 
mégis alnemzetségekre osztani 
s ezek alá sorolni a közelebb 
rokon sectiókat. A felölelt 
anyag áttekinthető feldolgozása, 
a fajok kritikusabb körülhatá- 
rolása. gondosan kidolgozott 
meghatározó kulcsok a műnek 
gyakorlati használhatóságát is 
biztosítják. 
A részletekből bennünket el- 
sősorban a hazai nyárfa- ala- 
kokról közölt kritikus meg 
jegyzései érdekelnek közelebb- 
ről. A Populm pannonicá t. 
melynek szerzőjéül rendszerint 
KiTAusEL-t vagy Waldstein-í 
és KiTMBEi.-t szokták idézni, 
ezek le sem írták; neve leg- 
elsőbben Besser Bnumer átló- 
jában (1822) jelenik meg sezt 
későbben már maga Besser is 
(Flóra 1832) Populus croatica 
W. K.-re javította ki. A szerző 
szerint már most a P. croatica 
nem egyéb, mint a P.pyrami- 
dalis Hoz. termés példája; ezek 
országunktól nyugatra aránylag 
ritkábbak s levélalakjuk gyak- 
ran a nigra-érsx emlékeztet. 
(Schn'eider C. K. rúgva X pyra- 
midalia-uak tartja.) A P. média 
Schur sem egyéb, mint a pyra- 
midalis termés példája, amely- 
nek ágai előbb lefelé konyái- 
nak s csak később emelkednek 
fel pyramis-alakú koronát al- 
kotva. 
A Populm alba var. nivea 
Wn.LD-ot a Bal kán félszigetről 
a Dunáig s az Adriai tenger 
mellékéről említi; — a Populm 
alba f. Paletskyana (Dore-I) 
Romániából a Duna mellől em- 
Frage bleibt immerhin, ob eben 
auf Grund dér Stammesge- 
schichte die Einteilung in Sub- 
genera mit Unterordnung dér 
Sectionen nicht eine natür- 
lichere wíire. Übersichtlichkeit 
des Stoffes, kritische Umgren- 
zung dér Arten und sorgfaltig 
ausgearbeitete Claves speci- 
erum sichern dér Arbeit aucli 
cinen praktischen Wert zu. 
Von den speziellen Ausfüh- 
iungen interessieren uns zu- 
niiehst die über einige unserer 
einheimischen Fennen gege- 
benen kritischen Bemerkungen. 
P. pannonivá , a Is dérén Autor 
gewöhnlich Kit. oder W. K. 
citiert wird, ist von diesen 
Autoren gar nicht beschrieben 
worden und erscheint erst in 
Besser’s Emun. cl 822). Besser 
hat diesen Namen spater 
(Flóra 1832) in P. croatica 
\\. K. verbossert Nach dem 
Verfasser ist P. croatica nun 
nichts anderes, als weibliehe 
Exemplare dér P. pyramidális 
Roz., welche westlich von Un- 
garn seltenei - vorkommen und 
dérén Blattform ott an jene 
dér P. nigra erinnern. (Nach 
C. K. Schneider ist sie eine 
nigra x pyramidalis.) — P. 
média Sciiur ist auch eine 
weibliehe pyramidalis , dérén 
Áste sich zuerst nach abwarts 
krimimen und erst dann zu 
einer pyramidenförmigen Krone 
emporwachsen. — P. alba var. 
nivea Willd. wird von dér 
Balkanhalbinsel bis zűr Donau 
und aus dér Umgebung des 
adriai. Meeres angegeben. — 
P. alba f. Paletskyana (Doni:) 
wird aus Rúnáimon an dér 
