68 
Извѣстія Ими. Бот. Сада ІТетра Великаго. 
1914 
Іатіпозшп, Саіоііігіх Шегтаііз и пр.), при температурѣ выше 30°; 
при болѣе же низкой температурѣ онъ исчезаетъ, а спутники его 
нерѣдко остаются. Поэтому нужно признать, что вопросъ этотъ 
очень сложенъ и не разрѣшается пока ни лабораторными опы- 
тами, ни тѣмъ болѣе отвлеченными дедукціями, а можетъ быть 
выясненъ только длительными наблюденіями въ природныхъ усло- 
віяхъ существованія этой водоросли. Тѣмъ не менѣе все таки 
слѣдуетъ сказать, что если опыты Ьогѵепзіеіп а въ настоящее время 
пока еще и не могутъ разъяснить намъ біологію Нараіозіріюп 1а- 
тіпо8П8, то во всякомъ случаѣ они являются стимуломъ для даль- 
нѣйшихъ работъ въ біо-физіологическомъ направленіи. 
Работой Ьогѵепзіегп а заканчиваются изслѣдованія надъ Карль- 
сбадскимн горячими ключами. Въ общемъ трудами С. А. Адагсік' а, 
ЕкгепЪегд' а, Кізскег’ а, СогА а, ЗскгѵіхЬе, Кйігіпд' а, Со/іп а, Натдігд' а 
установлено до 50 видовъ для Карльсбадскихъ шпруделей, но въ 
литературѣ пока еще не имѣется критической сводки всѣхъ этихъ 
водорослей. 
Приведемъ еще содеряганіе интересной работы О. Ізіѵап/'/і') 
по термофильнымъ водорослямъ одного горячаго источника въ 
Венгріи. Въ небольшой статьѣ подъ заглавіемъ „Ріоге тісгоз- 
соріцие сіе Піегтез сіе Гііе Маг^іІ 82 І§еі“ (Вікіарезі, 1905) онъ даетъ 
критическій списокъ термофильныхъ водорослей горячаго источ- 
ника на островѣ Маг°рі 82 щеі (въ окрестностяхъ Будапешта) и въ 
общедоступной формѣ касается условій изъ произрастанія. Спи- 
сокъ его содержитъ до 50 видовъ. Изъ синезеленыхъ онъ при- 
водитъ: СЬгоососсиз 1пготс1іі8 (. Кйіг .) Каед., СЬг. раІШііз Каед., СЬг. 
соЬаегепз (ВгёЬ.) Каед., Шоеосарза іоіѵа Кйіг., С. атЬщиа Каед., 
Мегізторесііііт ѵіоіасеит {ВгёЬ.) Кйіг., Зрітііпа зііЪШіззіта Кйіг. 
Ь. Шегтаііз Мепедк., НурЬеоНтх аепщіиеа ВаЬепк., Озсіііагіа Ргб- 
Іісіііі Кйіг., 0. сЬаІуЬеа Мегі., 0. зрігаііз Сапп., 0. іепиіз Ад. а. 
ѵігі(1І8 Кйіг., 0. еіе^апз Ад., РЬогтібіит Іатіпозит (Ад.) Ѳот., 
Ьуп^Ьуа Nаѵеапа Огип., Мазіщопета ІЬегтаІе ВсІпѵаЪе, Мазіщо- 
сіасіиз Іатіпозпз (Кйіг.) Сокп; изъ діатомовыхъ - АтрЬога оѵа- 
Из Кйіг., Сушѣеііа ^азігоісіез Кйіг., Епсуопеша ѵепігісозшп Кйіг., 
Маз1о§іоіа БтііЬіі Ткюаіі. 1 . іуріса и уаг. ашрЬісерЬаІа Огип., Ыа- 
ѵіспіа Вікіепзіз Огип., N. аррепсИспІаіа Кйіг., N. сгуріосерііаіа 
Кйіг. ѵаг. іпіегшесііа Огип. и ѵаг. Іапсеоіаіа Кйіг., N. Ьитіііз Вопк., 
1) Благодаря любезности С. М. Вислоуха, которому приношу здѣсь жи- 
вѣйшую благодарность, я пользовался французскимъ переводомъ работы Тзі- 
ѵапі'к, которая первоначально появилась на венгерскомъ языкѣ въ журналѣ 
„Ма&уаг Хбѵёпіапі Ьарок“ Т. XX. 1892, рар. 67—69. На французскомъ языкѣ 
эта статья появилась въ 1905 г. и спеціально предназначалась для членовъ 
Ботаническаго конгресса въ Вѣнѣ 1905 г. 
