38 
f. tdiginosa Aschers. Aufgelassene Ziegelei beim Wiildchen 
Lu§cic. 
E. hiemale L. f. genuina A. Br. Beim Wáldchen Luscic, auf 
Fusse des Segestin von dér Likaner Seite. 
polystachya Milde. Beim Luséic Wiildchen. 
f. ramigera A. Br. Beim LuSőic Wáldchen. 
Lycopodiaceae 
Lycopodium L. 
L. Selayo L. Veliki Bukovnik bei Crnilug, Risnjak, PlieSivica 
Korenicka. 
L. annotinum L. A'eliki Bukovnik, Cote 1760 oberhalb Medak. 
L. clavatum L. Kalvarija und Kozjaca bei Karlovac. Yukmanic, 
Stratiste bei Ogulin, Crnilug im Gorski Kőtár. 
Adatok Beregvármegye flórájához. 
iBeitráge zűr Flóra des Komitates Bereg.) 
Irta: Thaisz Lajos (Kassa). 
I. közlemény. 
Kitaibel Pál volt az első botanikus, aki Bereg vármegye 
havasainak egy részét átkutatta a múlt század legelején. Az ő 
működése legfőképp arra szorítkozott, hogy néhány itt felfedezett 
új fajjal gazdagította hazai flóránk irodalmát. Kitaibel ideje óta 
alig-alig került onnan nehány adat az irodalomba; kitűnik ez Pax 
(Karpathen I. II.) müveiből is, amelyekben ő Bereg vármegye terü- 
letéről nagyobbára csak a saját adatait sorolja elő, ami összesen 
sem sok. Ez az oka annak, hogy ezt a előzetes közleményemet az 
eddigi irodalmi adatok pontos idézése nélkül teszem közzé, tehát 
az eddigi kevés publikáció tekintetbe vétele nélkül elősorolok 
minden növényt, amelyet három év óta folyó tanulmányaim alkal- 
mával Bereg megyében láttam. 
Az átkutatott terület a következő: 
1. Pikuj (1405 m) alhavas csoportja, a ) Pikuj gerinc, b) 
a Pikuj előhegyei, amelyek a Latorca folyó és a’Zsdenyauka 
patak közé esnek. 
2. A Stoj csoport alhavasai közül a következőket tanulmá- 
nyoztam : a) Temnatik (1347 m), b) Pláj (1334 m), c) Veliki Vrch (1598 
m), d ) Rjapicka (1212 m), e) Stoj (1679 m), f) Zeniova (1367 m), 
y) Szkalianka (1254m), h) Plaicsik hegy (700 m). 
3. Latorca-völgy felső szakasza. Ezt a szakaszt a folyó ere- 
detétől fogva egészen Szolyváig számítom, ameddig t. i. szűk 
völgyekben folyik mindenütt az Erdős Kárpátok magas hegyei között. 
4. Latorca-völgy középső szakasza. Ezt Szolyvától Munkácsig 
számítom, a folyó itt elég széles völgyben vulkanikus képződésit 
