121 
Beitráge zűr Kenntnis dér Hieracien Ungarns, Galiziens 
u. dér Balkanlánder. U 
Adatok Magyarország, Galícia s a Balkánfélsziget 
mainak ismeretéhez. 
(VI.) 
Von: 
Irta : 
* Kari Hermáim Zalm (Karlsrulie). 
Hieraciu- 
Die folgenden Beitráge enthalten Hieracien, welche von 
Woloszczak in Galizien u. in den Ungarischen Grenzgebirgen ge- 
sammelt wurden, ferner solche aus Nordungarn aus den Herbarien 
dér Herrn J. E. Nyárády in Késmárk u. L. von Thaisz in Kassa. 
Daran wurden Funde dér Herrn v. Degen, Lengyel, Rossi, Laus, 
Prodán, Urumoff etc. angereibt. 
A. Piloselloitla. 
1. H. Hoppeanum Schult. 
Ssp. leucocephalum Schl. et Vük. — Bars: Brogyán, 
Ostry Vrh (Ginzery). — Croatia: Rodajca Crkvina p. Medak 
(Kocsis) et in pratis inter Citluk et Divoselo (Lengy.), in m. Crni 
vrh pone m. Panos 1261 m. (Rossi), in m. Saljev Kuk (id.), in m. 
Kosa kraj supra Jablanac (Rossi). — Herceg.: Prenj pl. (Prod.). — - 
Albánia: Kuéi: Sirokar (Baldacci, It. Alb. X 1903 no. 198). 
Ssp. leucolepioides Zahn. — Borsod: Pereces : Szőlőhegy 
(Hűlj.). 
Ssp. macranthum Ten. — Románia: In coll. Párlipati pr. 
Gura-Váei (Prod.). 
Ssp. multisetum N. P. a) genuinum N. P. — Prenj pl. 
(Prod.). 
Ssp. osmanicum N. P. — Bulgária: Camkorja, Samokov 
(Laus), Vitosa (id.), Belovo (Urumoff). 
Ssp testimoniale N. P. a) genuinum N. P. — Brassó: 
Hegyeshegy, Zmne (Römer) ; Retyezát: Várfu Slaveiul 1600— 
2050 m. (Nyár.); Heves: Szarvaskő (Prod.); Abauj-T. : in valle 
Aji-völgy pr. Torna, Szikszó (Th.), forma parcipilum Z., involucris 
parcepilosis. — (3) incultorum N. P. — Retyezát: Seréi Kőszeg 
felett a D. Cozma-ig 1524 — 1865 m. (Nyár.); Bács-Bodrog: 
ad pag. Madaras (Prod.). 
Ssp. virentisquamum N. P. — Var. belovoense Urumoff et 
Zahn, capitulis saepissime eglandulosis. — Bulgária: Belovo 
(Urumoff). 
2. H. Pilosella L. 
Ssp. amauron N. P. — G a 1 i c i a : Przemysl (Kot.) ; Hun g. r 
Abauj-Torna: Ujszállás in montib. Eperjes-Tokajensib. (Th.) ; 
') Vergleiche Magy ■ Bot. Lap. (1906) p. 62 ff. ; (1907) p. 212 ff. ; (1908) 
p. 113 ff., (1910) p. 276 ff. und Annales Musei Nat. Hung. 1910 p. 34 ff. 
