179 
gyakorlati értéküket kétségbe nem is vonom, de az oknyomozo 
természettudományos kutatás terén sokra nem becsülöm. 
Ezek után reá kell térnem a czikkiró úr kritikájának azon 
részére, melyben az én tanulmányommal, az abban alkalmazott 
föltevéssel, egyenletem biológiai factorával stb. foglalkozik. 
Nevezett szerző azzal kezdi kritikáját hogy «Dr. Kövessí 
Ferencz a fák növekedési törvényeinek kutatásánál nem a termé- 
szetnek tényleges és tömeges megfigyelése alapján állítja föl törvé- 
nyét , hanem olyan — a priori — felállított hypothesisekből indul 
ki , amelyek az összes tapasztalati adatokkal homlokegyenest ellen- 
keznek .» 
Nézzük csak még egyszer a szóban forgó tanulmányomat: 
ott az első lapon meglátjuk azt, hogy miként szereztem adataimat 
a természetből. Az első bevezető sorok után a második kikezdés- 
ben azt olvashatjuk, hogy k A datnyerés szempontjából a fát tőből 
kiásattam és a földszinttől kezdve a törzs minden méter magas- 
ságában korongokat készítettem. Ezek a metszetek szolgáltak a fa 
térfogati növekedésének megállapítására, oly módon , hogy » stb. 
A 84-ik lapon az érdeklődő megtalálja ezeket, az egyes 
éveknek megfelelő térfogati mérési adatokat is. Ha Rónai úr ezeket 
a felvilágosításokat és adatokat benne fel nem lelte, sok ügyei- 
met munkám tanulmányozásának nem szentelhetett és czélja nem 
volt az objectiv bírálat. 
Ama megjegyzése, hogy kiindulásom alapjául nem tömeges 
megfigyeléseket vettem : nagyon helyes, de ki kell emelnem, hogy 
épen ez volt a czélom. Szükséges volt erre azért, mert a tömeges 
átlagadatok mellett épen az időről-időre változó biológiai factorok 
elmosódtak volna , pedig én ezekre fektetem tanulmányom fősúlyát, 
hiszen ezekkel akarom a változó fejlődési jelenségeket magyarázni. 
Felfogásom szerint : akkor tévedtem volna , ha a tömeges állagada- 
tokból indultam volna ki. 
Hogy — a priori — hypothesissel élek, az is igaz, de az ilyen- 
fajta bún nemcsak engem terhel, hanem az összes termé- 
szetkutatókat. Hogy Rónai úr soha hypothesisekkel nem élt és 
kijelenti, hogy «a fák térfogati növekedésének kutatásánál ilyen 
hypothesisek felállítására semmi szükség nincsen ». azt én is egészen 
« világos és természetes »-nek találom. 
Poincaré. a párisi Sorbonne egyetem világhírű tanára, korunk 
egyik legmélyebb gondolkodója, legújabb uludomány és föltevés » 
czímú művében, melyet nagybecsű volta miatt a Kir. magyar ter- 
mészettudományi társulat magyar fordításban a múlt évben kiadott, 
összefoglalta az alapvető tudományok fejlesztése terén ezideig eltelt 
időkben működött vezető szellemek gondolatmenetét, kiindulásuk 
alapját stb. ; vagyis összefoglalta a tudományos kutatás alapelveit 
és idevonatkozólag azt mondja, hogy: 
« Egyetlen tétel sem lehetne új, ha levezetésénél valamely új 
alapföltevés nem szerepelnem . (8. lap.) « Minden következtetés , féltévé- 
