212 
Sphagnum quinquefarium (Lindb.) Warnst. 
var. viridis Warnst. : 
Késmárki Zöld-tó völgyében, a 
«Mauksch (Sctnvarzer)-See» te- 
lett a «Deutsclie Leiter» alján, 
c. 1700 m. Substr. gránit. 1910. 
VIII. 20. — Bélái Mészliava- 
sok, a Stierberg északi oldalán 
a « Hülinergrund »-völgyben * * 3 ), 
c. 1200 m. Substr. triasz-dolo- 
mit, 1910. VII. 27. — Bélái 
Mészhavasok, Hintere Kupt'er- 
scháchtental-ban. fenyő erdő- 
ben, c. 1200 m. Substr. gránit- 
moréna. 1910. VII. 18. — 
Xagyszalóki csúcs-ra menete- 
lés közben a «Schartiger 
Kamm»-on, c. 1900 m. Substr. 
gránit, 1910. VIII. 6. — Tycha- 
völgy (Dolina Cichéj)-ben, fényé- 
vesben, c. 1 000 m. Substr. 
gránit. 1910. VIII. 15. 
var. viridis Warnst. fo. 
Bélái Mészhavasok, Hintere 
Kupferscháchtental-ban, c. 1 300 
m. fenyvesben. Substr. gránit- 
moréna. 1910. VII. 18. 
var. viridis Warnst. fo. 
Bélái Mészhavasok javorinai 
részén : a Magy-Muran észak- 
keleti a «Nowy-Tal» felé néző 
sziklafala alatt, c. 1600 — 1500 
m., 1909. VII. 30. — és a 
lm Kesmarker-Gríinensee-Tal, 
ober dem Mauksck (Schwarzer)- 
See, unter dér «Deutschen 
Leiter,» c. 1700 M. Substr. 
Gránit. 20. VIII. 1910. 
Belaér Kalkalpen, an dér nörd- 
lichen Seite des Stierberges, 
im «Hühnergrund» 3 ), c. 1200 M. 
Substr. Trias-dolomit. 27. VII. 
1910. — Belaér Kalkalpen, 
Hintere Kupfersckacktental, 
im Ficlitenwalde, c. 1200 M. 
Substr. Gránit- Moraene. 18. 
VII. 1910. — Schlagendorfer 
Spitze, am Schartiger Kamin, 
c. 1900 M. Substr. Gránit. 6. 
VIII. 1910. — lm Tycha-Tal 
(Dolina Cichéj), im Fichten- 
walde, c. 1000 M. Substr. 
Gránit. 15. VIII. 1910. 
brachydada Warnst. : 
Belaér Kalkalpen. Hintere Ku- 
pferschaehtental, im Fichten- 
walde, c. 1300 M. Substr. 
Granit-Moraene. 18. VII. 1910. 
brachy-dasyclada Warnst. : 
Javorinaér Teil dér Belaér 
Kalkalpen : Gr. Murán unter 
dér nordöstlicken, gégén das 
Nowy-Tal liegenden Felsen- 
wand, c. 16— 1500 M. 30. VII. 
3 ) E völgy tulajdonképeu ama völgyek egyike, amelyet «Liimmergi'imd» 
néven foglal össze az 1 : 25,000 katonai térkép is. Ebben a völgyben 
igen sok cirbolyafenyő — Pinus Cembra vegetál és így a kételkedé- 
sekkel szemben csak megerősítem Bol. Kotula adatának (Roz- 
mieszczenie Roslin Xacz. w Tatrack, 1889 — 1890., Kraków, p. 416.) helyes- 
ségét. Prof. F. Pax (Grundr. d. Pflanzenverbr. i. d. Karpatheu II. 1908: 162) 
szerint: «ln den Béláéi Kalkalpen . . . fehlt sie.» 
3 ) Dieses Tál ist eines dér auf dér Spezial Karte 1 : 25,000 nnter dem 
Xamen «Lammergrund» zusammengefassten Taler. Im «Hühnergrund» 
vegetieren sehr viele Pinus Cembra und so kann ichdie 
A ngabe Bol. Kotula (Rozmieszczenie Roslin Naw. w Tatrach, Kraków, 
1889 — 1890. p. 416) gégén Prof. Dr. F. Pax: «In den Bélaer Kalkalpen . . . . 
fehlt sie.» (Grundzüge d. Pflanzenverbr. i. d. Karp. II. 1908.: 162) nur bestá- 
t i g e n. 
