250 
A részletes ismertetést la- 
punk tere nem engedi meg, 
hiszen csupán a fejezetek czí- 
meinek felsorolása is számos 
oldalt venne igénybe. Szüksé- 
gesnek tartjuk mégis megem- 
líteni, hogy a morphologiai je- 
lenségek mindenütt fejlődéstani 
és anatómiai alapon vannak 
magyarázva, melyeket a legki- 
válóbb külföldi szerzők müvei- 
ből vett ábrák szemléltetően 
megvilágítanak. Hasznos mun- 
kát végzett szerző avval is, 
hogy az egyes tárgykörök leg- 
fontosabb irodalmát a könyv vé- 
gén részletesen összeállította. 
nen wissenschaftlichen Wert 
erhöht. 
Leider gestattet dér uns zűr 
Verf. stehende Raum nicbt, 
das Werk liier eingehender zu 
besprechen; würde ja nur eine 
Aufzáhlung dér Kapitel einige 
Seiten in Anspruch nehmen. Es 
soll hier nur hervorgehoben 
werden, dass die morpholog. 
Erscheinungen durchwegs auf 
entwicklungsgeschichtliclier u. 
anatomischer Grundlage erklárt 
und durch sehr viele Abbildun- 
gen, welche den besten auslán- 
dischen Werken entnommen 
sind, erlautert werden. Eine 
nützliche Einrichtung d. Buches 
ist auch, dass zum Schlusse 
eines jeden Abschnittes die 
wichtigste einschliigige Litera- 
tur angefiihrt wird. L. 
Wagner J., A magyarországi Centaureák ismertetése. 
(Centaureae Hungáriáé). Math. és term.-tud. Közi. XXX. No. 6. 
Budapest 1910. 11 szövegképpel és 10 táblával — mit 11 Text- 
fig. und 10 Tafeln. (4 korona). 
Hogy egy évtizeden belől a 
Centaurea - génuszról három mo- 
nographia jelent meg (Hayek, 
Die Centaurea -Arten Öster- 
reich-Ungarns, Wien 1901 ; 
W. Gugler, Die Centaureen des 
Ung. Nat. Museums 1907), 
melyeknek elseje az anyag 
áttekinthető rendezésével s 
nehéz nomenclaturai kérdések 
végleges megoldásával szerzett 
jelentős érdemeket, mutatja 
legjobban, hogy a két előzővel 
az anyag még egyáltalában 
nem volt kimerítve. Gugler 
munkája, dacára az abban fel- 
halmozott nagyszámú értékes 
megfigyeléseknek, az ott al- 
kalmazott nehézkés beskatulyá- 
zási módszer folytán a gya- 
Dass innerhalb eines Jahr- 
zehntes drei ausfiihrliche Mo- 
nograpbien (v. Hayek, Die 
Centaurea - Arten Österreich- 
Ungarns, Wien 1901 ; W. 
Gugler, Die Centaureen dér 
Ung. Nat. Museums 1907), über 
dieselbe Gattung erscheinen 
konnten, von welcher die erste 
das Verdienst hat, das Maté- 
ria! übersichtlich geordnet. und 
schwierige nomenklatorische 
Fragen endgiltig gelöst zu 
habén, beweist, dass mit den 
zwei vorhergehenden das Ma- 
tériái noch lángé nicht erschöpft 
war. Das GuGLER’sche Werk 
ist übrigens trotz dér darin 
aufgespeicherten Fíille von 
wertvollen Beobachtungen, we- 
