261 
keverékerdő (= «illyriai lombos 
erdő», «karszterdö») a Balkán- 
telsziget valamennyi részén el 
van terjedve, még az örökzöld 
régiók egyes pontjain is. Fő 
alkotó részei. 
tionen wird kiér an erster 
Stelle dér in allén Teilen dér 
Balkanhalbinsel vorkommende 
Omws-Mischlaubwald bespro- 
eken, dessen Hauptbestandteile 
Quercus lanuginosa , Fraxinus Ornus , Carpinus duinensis (ritkán 
- seltener C. Betulus), Acer monopessulanum (ritkábban — sel- 
tener A. obtusatum), Tilia alba , Juglans regia. Ostrya carpinifolia, 
Celtis -, Prunus-, Pirus-, Jjlmus 
2. Aesculus-f ormát io mely csak 
Preslav felett (Derven-Balkan) 
fordul elő. 3. Ligeterdők. 4. 
Parti erdők formatiója az előb- 
bivel sokban egyező elemekkel. 
5. Pseudomaccliiák , ezen szerző 
eg} 7 örökzöld, xerophil medi- 
terraneus bozótformatiót ért, 
mely a montanus és submon- 
tanus régiókban fordul elő, míg 
az igazi macchia (szerző fel- 
fogása szerint) az Adriavidék 
és Görögország litoralis ré- 
gióira jellemző. 6. A sibljak- 
formatióban az előzővel szem- 
ben - — mint azt szerző már 
más helyen is részletesen is- 
mertette — csak eg} 7 cserjefaj 
emelkedik ki tömeges meg- 
jelenésével, mely szerint azután 
a) Paliurus-, b) Cotinus-, c) 
Coriaria -, d) Syringa -, e) Pet- 
terici -, f) Cercis-, g) Chamae- 
c-erasus -, k) Amygdalus -, i) 
Forsythia -, j) Zizyphus -,• k) 
Punica -, 1) Lantana -, m) Ber- 
beris n) Quercus -, o) kevert 
typust lehet megkülönböztetni. 
7. Partibozótok (Hippophae 
rhamnóides . Tamarix -, Salix-, 
Populus- fajok, stb.), 8. sövények 
formatiója. 
Az előbbiek után a követ- 
kező fátlan és cserjéden for- 
fajok — Arten etc. 
sind ; 2. die Aesculus-FaxmdL- 
tion (nur ober Preslav im Der- 
ven-Balkan beobachtet), dann 
3. dér Auwald, 4. dér Ufer- 
tuald , 5. die Pseudomacchien , 
unter welchen dér Verf. eine 
aus immergrünem, xeropkilem, 
mediterránéin Busckwerk be- 
stehende Formádon versteht, 
welcke in dér montanen und 
submontanen Region auftritt, 
wákrend eckte Macchien auf 
das Adria-Gebiet und die Ivü- 
stenstriche Grieckenlands be- 
sckriinkt sind. 6. Die Sibljak- 
Formation , welcke sick — wie 
dies dér Verf. sckon an anderer 
Stelle eingehend erörtert hat 
von dér vorhergekenden durck 
Vorherrschen einer meist som- 
mergrünen Buschart unter- 
scheidet, wonack dann ver- 
sckiedene Typen (Paliurus-, 
Cotinus-, Coriaria-, Syringa-, 
Petteria-, Cercis-, Chamaece- 
rasus-, Amygdalus-, Forsythia-, 
Zizyphus-, Punica-, Lantana-, 
Berberis-, Quercus- und ge- 
mischter Typus) gesondert w ér- 
dén können. Dann werden noch 
7. Strandgestrüppe ( Hippophae , 
Tamarix-, Salix- und Popul us- 
Arten) und 8. Hecken formát io- 
nén besprochen. 
Zu den baum- und strauch- 
losen Formationen gekören die 
