308 
és Szerbiában termő, kiváltké- 
pen a Versec — Fehértemplom 
környékére jellemző bóbita nél- 
küli « C rhenanav alakot Ber- 
natsky emliti. (A versed hegy- 
ség növényzetének ált. jellem- 
zése. Természeti. Közi. Pótf. 
1901., 128. old.) először C. Rei- 
chenbachioides Schur néven. 
Gegler a Magy. Nemz. Muz. 
Centaureá- it ismertető legújabb 
müvében szintén annak veszi 
és törli Panckí calvescens-é t a 
Centaurea fajok sorából. 
Magam rendkívül sok tövet 
vizsgáltam és hasonlítottam 
össze a C. Reichenbqchioides 
Schur tipikus példáival és meg- 
győződtem arról, hogy a két 
növény éppen annyira külön- 
bözik egymástól, mint akár 
melyik a C. «rhenana» alak- 
körébe tartozó más két faj. pld. 
a C, rhenana Bor. és (’. mi- 
cranthos Gmel. 
Míg a < ’. Reichenbachioides 
Schur termetében, levélzetében 
szóval a fészkétől eltekintve 
minden részében tipikus C. rhe- 
nana Bor., addig a C. calves- 
cens Panő., a termését nem 
tekintve, feltűnően közeledik a 
C. triniaefolia HEUFF.-hez. (\ . 
ö. A magyarorsz. Centaufeák 
ismertetése című fent id. inunk. 
103. old. és II. t.) 
A ( . cálvescens- nek idézett 
helyen bővebben ismertetett 
sajátságai oly szépen kevere- 
dettek a kolozsvári egyetem 
P.wcic-tól származó példáján a 
C. alba h. subsp. concolor PC. jel - 
und in Serbien gedeiliende, vor- 
züglicli flir die Umgebung von 
Versec und Fehértemplom clia- 
rakteristische pappuslose Cen- 
taurea aus dér Verwandtschaft 
von rhenana Bor. hat zuerst 
Bernátsky als C. reichenbachioi- 
des Schur angeftihrt. (A Ver- 
sed hegység növényzetének 
ált. jellemzése. Természeti. 
Közi. Pótf. 1.901. p. 128.) Audi 
Gugler hált diese Pfianze in 
seinem letzten Werke mit C. 
reichenbachioides für identisch 
und setzt zu ihr als Synonym 
den Namen cálvescens Pancic 
Da ich Gelegenheit liatte 
unzáhlige Exemplare dieser 
Pfianze sowohl im Freien, wie 
aueli in Kultur zu beobachten 
und selbe mit typischen Exem- 
plareu vöm Originalstandorte 
dér ('.reichenbachioides Schur 
zu vergleichen konnte ich midi 
dacon überzeugen, dass diese 
von einander in selbem Masse 
versehieden sind, wie eine 
gauz beliebige und allgemein 
anerkannte Art z. B. C. micran- 
thos G.mel. von C. rhenana Bor. 
Wáhrend C. reichenbachioides 
in ihrem Haliitus, in ihrem 
Blattzuschnitt, kurz in allén Tei- 
len die Bliitenköpfchen ausge- 
nommen, mit dér typischen 
C rhenana völlig übereinstimmt, 
náhert sich C. cálvescens , ihre 
Früchte ausgenommen. auf- 
fallend dér C. triniaefolia Heuci . 
(Vergl. übrigens : Wagner 1. e. 
p. 103. II. T.). 
Die für C. cálvescens Panc. 
diarakteristischen Merkmale 
babén sich mit den Eigen- 
schaften dér (\ alba L. subsp. 
concolor DC. in allén Teilen 
des Herbarexemplares (gesam- 
