310 
(Kid. Nemz. Muz. Kolozsvár), 
egy a Budapesti Tud. Egyet, 
gyűjteményében. Utóbbit Sán- 
dor kultiválta és paniculala 
jacea - nak minősítvén azt. Sad- 
lerianá nak nevezte. Minthogy a 
két tőfaj a természetben is 
együtt nő pld. Szerbiában, bizo- 
nyos, hogy vadon is megtalál- 
ható. 
lozsvárini sine indít*, lövi); uuum 
in herbario Universitatis Bu- 
dapestinensis a cél. Sándor 
vili tűm et s. n. pán iéul ata X 
Jacea = SaiUeriana Sand. berb. 
asservatum.Quia parentessaepe 
le. v. in Serbia) unó eodemque 
loco proveniunt, verto certius 
etiam expl. spontanea ovvurrunt. 
5. Centaurea aliena Wagn. 
(G. spinoso-ciliata Seen. X C. 
Szára 50 em. m , szegletes, 
érdes és a közepétől fürtösen 
ágas ; sokfészkű. Levelei zöl- 
dek, 1 -2-szer szárnyasán osz- 
tottak: szeleteik keskenyek, 
aprók, visszáják és szélük apró 
sértőktől érdes; felső lapjuk 
gödrösen pontozott. Fészke 12 
mm. li. és 10 mm. v. Külső 
és középső pikkelyfüggelékei 
szúró tövisben végződnek; az 
alsó rojtok áttetsző fehér hár- 
tyába forradók ; beljebb a hár- 
tyák mindinkább növekednek, 
mig az utolsóelőtti pikkelyso- 
ron már a C. ólba L. sbsp. 
concolnr DC.-eivei azonos hár- 
tyák fejlődőitek. Virága rózsa- 
színű; a szélső virágok alig 
nagyobbak; kaszatja 3 mm., 
bóbitája 1 mm. h. 
Bai mgarten kapta Sadlkr 
herbáriumából (Érd. Nem. Muz. 
Kolozsvár). Termőhelye isme- 
retlen. De a horvát Tenger- 
parton bizonyosan fellelhető. 
álba L. subsp. coneolor DC.) 
('aulis vva. 50 vm. altus, an- 
gulatus, scaber, a medio pa- 
nivulato ramosus, ram is nume- 
rosis. Fólia viridia pinnati- aut 
hipiimatiseeta : segmenta an- 
gusta, pár vula, subtus et mar- 
gine setulis minimis aspera, 
superne rugoso-punetata. Ca- 
pitula 12 mm. 1. et 10 mm. 
diám. Appendices squamaiom 
exteriorum et mediarum in spi- 
nül am patulam productae, fim- 
briae infimaein marginem pel- 
luvidiun album svariosum von- 
fluentes, margine scariosa in 
seriebus interioribus squama- 
rum gradatim majoré ; in serie 
quarta squamarum iám talia in- 
veniuntur qualia in capitulis C. 
albae L. subsp. concoloris DC. 
Corollae roseae, marginales vix 
radiantes. Avhenia 3 mm. longa, 
pappus i mm. longus. 
Exemplar univum vidi 
in herbario Baumgartenii (Ko- 
lozsváriin), qui id sine loco in- 
dicafo verosimile e litore croa- 
tico a Sadlero acvepit. 
Az III. sz. tábla magyarázata — Erklárung zűr Tatai No. III. 
1. Centaurea melanocephala Pang. — 2. G. Üzetzii Wagn. et Buda. — 
3. C. Pancicii Wagn. !•. < Sárul orii Wagn. - 5. G. aliena Wagn. 
