inferioribus nervis respondentibus cum nervis confluentibus. Lu- 
minae foliorum culmeorum 1 — 2, 0 5 2 cm. longae oblongo-lineares. 
Laminae omnes rigidae margine laté eartilagineo-cinctae, scabri- 
dulae, apice obtusiusculae. emarcidae pungentes culmum aequantes 
nsque eo dimidio breviores. Ligula truncata ciliolata. 
Inflorescentia inaequaliter oblonga, lobulata vei raro interrupta, 
tl'irendi tempore coerulescens ; bracteae latae. inaequaliter serratae. 
Glumae e basi ovata in aristam usque 1 mm. longam acuminatae 
spicula páram breviores, glaberrimae nitidae, carina scabridula. 
Spieulae plerumque triflorae, palea inferior laté ovato- oblonga, 
trinervis. nervis in aristas breves palea multoties breviores exe- 
untibus (arista média laterales superante), dorso et margine sca- 
bridula. Palea superior laté oblonga, binervis, nervis in aristas 
breves exeuntibus, breviter ciliatis. Antherae ca. 3 mm. longae. 
Stigmata longissima. ex apice floris egredientia, Caryopsis apice 
dense pubernía, 15 — 2 mm. longa. 
Tréseit abunde in rnpibus caicareis montis Kalnik supra pag. 
Kalnik ad contínes comitatuum B elő vár et Var ásd Troatiae, Altitudo 
ca. 6 o m. s. m. Flórét ad finem mensis Április et ineunte Majo. 
Syn. : Sesleria junifolia Schlosser et FarkaS- VuKotinovic : 
Syllabus ti. croaticae (1857) p. 12, Flóra croatica (1869) p. 1282 
et in schedis. non Hőst. le. Gram. IV. (1809) p. 138, tab. 22, 
quae stirps e Dalmatia publicata est forma tantum toli is brevio- 
ribus crassioribusque *S. tenuifoliae. 
A proxima spécié. Sesleria tenuifolia Sghrad. differt foliis- 
junioribus sültem et exceptis intimis innovationum. planis vei 
canaliculatis, latioribns, 2—3 mm. latis, folio praesertim caulino 
superiore anguste-oblongo, nervis (i. e. fasciculis fibrovascularibus) 
laminarum in utroque latere 5 — 9, apice foliorum obtusiusculo, 
gluma superiore pro more longius aristulata, dum Sesleria tenuifolia 
habét fólia plerumque convoluta, ca. 03 usque 08 mm. lata, in 
forma planifolia Deci. et Kümm. (in schedis) = plana usque F5 mm. 
lata. laminam föl ii caulini superioris semper linearem convolutam, 
nervos laminarum omnium utreque latere plerumque 2 — 3, apicem 
foliorum in acumen pungeus acuminatum. 
A Sesleria genus fajai között hálósán reczézett tóhüvelyekkel 
biró fajt csak egyet ismerünk, t. i. a 8. tenuijolia ScnRAo.-t,*) 
melynek elterjedésköre az Adriai tenger mészsziklás partmellékére 
esik a velenczei Alpesektől kezdve Ivrajna déli részén és Isztrián, 
l Aschkrson és Grabner Synopsisában (II. pag. 820 ) a S . rujidu Heuff. 
hibásan vau a hálós-reezés hilvelytlek közé sorolva; úgyszintén Riciiter: 
Plantae europeae (1. pag. 09) nyomán, helytelenül szerepel benne a S. tenvifolia 
synonymonjai között a S. filifolia Hoppé is. 
*) Bei Aschers. Grab.x. 8yn. 11. wird S. rigida Hf.i ff. irrtümlich zu 
den Arten mit netzfaserigen Blattscheiden gestellr. auch ist die Anfiihxuug von 
S. filifolia Hoppé als Synonym von S. tenvifolia — nacli Richter Pl. Eur. 
1. 09 — irrtiimheh. 
