zuzmókat csoportosítva találjuk, 
magassági és szélességi elter- 
jedési, szóval oikologiai viszo- 
nyaik szerint. Ugyanilyen mó- 
dim rajzolja meg a szerző 2. 
a Rila planina AJ Cam Kon ja 
erdeinek B) az impozáns, hatal- 
mas hómezők fedte, meredek 
csúcsú, Mus Álla subalpinus, 
alpinus és subnivalis moháinak, 
oikologiai alapon való társasá- 
gát, valamint az Isker völgy 
három helyét: az Isker áttö- 
rése Samoko v ésPancarevo közt, 
Sofia mellett Paucarevo-nál és 
az Isker északi áttörése Svoge 
és Cerovo közt. — A II. rész 
(195 224) adja a systematicus 
felsorolást, amelynek első rész- 
lete (195—199) a zuzmókat tar- 
talmazza, amelyek közül nö- 
vénygeografiailag fontos a Bá- 
rnál ina carpatica Kor. feltalá- 
lása (Vitosa planina. a Cerni 
vrh csúcsán 2200 m.), mely ed- 
dig csak Erdélyből és Bukovi- 
nából volt ismeretes. A máj- és 
lombos moháknál mindig jelzi 
azt is. hogy Ázsia mely helyén 
milyen magasságban fordul elő. 
A sok fontos adat közül külön 
kiemeljük a következőket: 
dér Gebirge: 1. Yitosa planina, 
a) Reznovete, b) Dragalevsko 
blato. c) Cerni vrh nach ilirer 
Yerbreitung u. dér dieser zu 
Grunde liegenden oikologischen 
Verhaltnisse gruppiert. Yon 
demselben Standpun ktewirddie 
Moosvegetation dér Rila pla- 
nina u. zw. A) die Walder dér 
Cam Ivoryja, Bj die subái pine, 
alpine u. suonivaJe Region dér 
imposanten steilen Spitze Mus 
Álla und drei Steilen des Isker- 
tales: Iskerdurchbruch zwi- 
schen Samokov und Panéarevo, 
neben Sofia bei Pancarevo und 
nördlicher Durchbruch des Is- 
kers zwischen Svoge und Ce- 
rovo geschildert. Dér II. Teil 
(195 -224) enthalt eine syste- 
matische Aufzahlung dér ge- 
sammelten Flechten u. Moose : 
unter ersteren ist die Entdeck- 
ung dér Bárnál ina carpatica 
Khr. auf dér Vitosa planina, 
Cerni vrh 2200 M. von pflan- 
zengeographischem Interessé, 
da diese Flechte bisher nur aus 
Siebenbürgen u. dér Bukowina 
bekanntwar. Bei den Leber- 
u. Laubmoosen werden bei je- 
der Art auch die Yorkommens- 
verhaltnisseinAsien angegeben. 
Von den vielen wichtigen An- 
gaben sollen hier nur folgende 
hervorgehoben werden : 
Weisia Wimmeriana (Sendtn.) Br. Eur. (Yitosa planina), Oreoweisia 
Bruntoni (Smith) Milde (Rila planina : Mus Álla), Ditrichum vagi- 
nans (Sn,L.) Hampe (In Kliiften dér Gipfelfelsen von dér Mus Álla, 
2900 m : dér höchste Standort Europas), Grimmia tricho- 
phylla Grev. (Vitosa pl. 1971 m.), Bryum gemmiparum De Nőt. 
(Yitosa pb), Heterocladi urn squarrosulum var. fi) compacta Mól. (Yi- 
tosa pl., Cerni vrh, Reznovete, Mus Álla), Eurhynchium diversifo- 
lium Schimp. (Yitosa pl.: Dragalevsko blato), Hypnum Botae De 
Nőt. var. glaciális Ren. (Yitosa pl.: Dragalevsko blato) et var. 
scrrata Mii.de 18(49 (syn. Drep. serratus Warnst.) (Ebenda), Stereodon 
Lindbergii var. nivalis Podp. nov. var. (222) (Dragalevsko blato). 
