441 
K. gracilis (Vosges), K. Pancicii (Serbia, Zlatibor: K. longi- 
folia Panc.) K. Jávorkae (Hung. comit. Hunyad), K. Borderei (Hi- 
spánia), K. Eversii ( = drymeia v. tergestina X purp. v. illyrica ), 
K. Brandisii ( travnicensis X dinarica), K. trebevicensis (arv. v. 
polymorpha X sarajevensis), R. ramosissima (arv. v. polym. X dry- 
meia v. Heuffeliana ), E. pseudodrymeia (silvatica v. lancif. X dry- 
meia v. Heuff K. badensis (silvat. v. dipsacif. X drymeia 
v. Heuff.). 
A tárgykör kimerítő tárgya- 
lása, az idevágó irodalom 
hangyaszorgalmú összehordása 
és kritikai megvilágítása jel- 
lemzi Szabó munkáját, mely 
hivatva van e nemzetség terén 
eddig uralkodott zavart elosz- 
latni. 
Erschöpfung des uns zűr 
Zeit zűr Verfügung stehenden 
Materiales, fleissigstes Stúdium 
und kritisches Sichten dér ein- 
schliigigen Litteratur bilden 
den grössten Vorzug des Wer 
kés, welches bernien ist, die 
Verwirrung, welche bisher in 
dieser Gattung geherrscht hat, 
zu bannen. L. 
Uzonyi Ferenc : A Telekia speciosa alak- es rendszertani 
viszonyairól, a Telekia speciosissima-ra és a Buphthalmum-nemre 
való tekintettel. (Die morphologischen und systematischen Yer- 
háltnisse dér Telekia speciosa mit Berücksichtigung dér Telekia 
speciosissima und dér Gattung Buphthalmum.) 3 táblával és 13 
szövegközti ábrával. — Mit 3 Tatéin und 13 Texttig. Különnyo- 
más (Separatabdr. aus) a «Muzeumi füzetek» 1909. IV. 3. sz.-ból. 
Kolozsvár, 1910. 
Szerző beható morphologiai 
és anatómiai vizsgálat alá vette 
a 2 Telekia- fajt és az európai 
Buphthalmum-i&iok&t, főleg ab- 
ból a célból, bog}' a Telekia- nem- 
zetség rendszertani különállását 
alaposabban megokolja. Ebből 
a célból az anatómiai és mor- 
phol. viszonyok részletes is- 
mertetése után szembeállítja 
egymással a Buphthalmum- ok, 
a I. speciosissima s a Telekia 
speciosa alkotásbeli különbsé- 
geit, mely táblázatban szerző a 
TWc&íö-kat a Buphthalmum- 
októl megkülönböztető számos 
bélyegre hívja fel a figyelmet. 
Az elterjedési adatokra vo- 
natkozólag megjegyezhetjük. 
Dér V erf. hat die morpholog. 
und anatomischen Verhaltnisse 
dér genannten 2 Telekia- Arten 
und dér europaeischen Buphthal- 
mum Arten einer eingehenden 
Prüfung unterzogen, haupt- 
saehlich zum Zwecke, die Frage 
dér sj^stematischen Selbststan- 
digkeit dér Gattung Telekia zu 
klaren. Nach eingehender Be- 
sprechung dér anatom. und 
morpholog. Verhaltnisse wer- 
den die Unterschiede dér 
Buphthalmum- Arten, dér T. 
speciosissima und speciosa auf 
einer Tabelle gegeniibergestellt, 
wobei sich mehrere Unterschei- 
dungsmerkmale ergeben. 
Bezüglich dér vöm Verf. 
veröffentlichten \'erbreitungs- 
32 
