453 
jful. Vizsgálatait egészséges és 
levélsodródásban szenvedő, be- 
teg burgonyagumókon kezdte 
csírázás alatt és után. Nyugvó 
gumókban az oxigenáz, per- 
oxydáz, de kivált tironizáz kon- 
centrációja betegeknél nagyobb, 
mint egészségeseknél. Legna- 
gyobb volt a különbség az oly 
fajtánál, mely a betegség iránt 
is legérzékenyebb. Kihajtáskor 
az oxigenáz s a peroxidáz vál- 
tozásában nincs jelentős tünet, 
ellenben a tirozináz koncentrá- 
tiója a beteg gumóban több- 
nyire erősebben változik, mint 
az egészségesben, és pedig 
legtöbb esetben csökken, gyak- 
ran egészen eltűnik. Ezen- 
kívül sikerült megállapítani, 
hogy a tirozináz sötét színű 
gumókban több, mint a világos 
héjúkban, ami új adat egyrészt 
a tirozináz szerepéhez a sötét 
színek létrehozásában, másrészt 
az enzymek fajta szerint való 
jellegzetességéhez. E mellett 
még a termelőhely is lényeges 
befolyást gyakorol a tirozináz- 
tartalomra. Szerző a tirozináz 
konczentráczióját egy új — 
optikai — módszerrel határozta 
meg. Az eredményeket táblá- 
zatokkal és reactiogörbékkel 
szemléltette. 
Előadó végül kiemelte, hogy 
eredményeiben a P ALLADiN-fóle 
légzési elméletnek új bizonyí- 
tékát látja és hogy vizsgálatait 
más enzymekre is ki fogja 
terjeszteni. 
Ivnollen blattrollkranker und 
gesunder Kartopfelpflanzen ver- 
schiedener Herkunft, vor und 
nach dem Antreiben. In ru- 
henden Knollen zeigte sich die 
Konzentration dér Oxygenase, 
Peroxydase insbesondere aber 
jene dér Tyrosinase bei kran- 
ken Knollen im allgemeinen 
grösser als bei gesunden. Am 
grössten war dér Unterschied 
bei einer gégén die Krankheit 
besonders empíindlichen Sorté. 
Nach dem Antreiben war in 
Bezug auf die Oxygenase und 
Peroxydase kein ausgepragter 
Unterschied zwischen kranken 
und gesunden Knollen wahr- 
nehmbar, dagegen anderre sich 
die Konzentration dér Tyrosi- 
nase in kranken Knollen mei- 
stens starker. als in gesunden, 
und zwar in den meisten Falién 
war sie kleiner, oft auch ver- 
sek wand sie vollstándig. Wei- 
ters zeigte sich, dass die Ty- 
rosinase in dunkelschaligen 
Sortén in grösserer Menge 
vorhanden ist, als in lichtscha- 
ligen, was einen Beitrag zűr Fest- 
setzung dér Rolle dér Tyrosi- 
nase bei dér Entstekung von 
dunklen Fárbungen, sowie zűr 
Charakteristik dér Sortén dar- 
stellt. Die Menge dieses En- 
zyms sehwankte auch je nach 
dem Standort. Seine Konzen- 
tration wurde mittelst einer 
neuen, optischen Methode be- 
stimmt. Verfasser sieht in die- 
sen Ergebnissen eine neue 
Stütze derPALLADix-schen Theo- 
rie über die Rolle dér Oxyda- 
sen bei dér Atkmung. Die Er- 
gebnis.-e wurden tabellarisch 
und durch Kurvenzeicknungen 
dargestellt. Bei weiteren Ver- 
