45 » 
Az 1911. évijunius hó 14-én tartott ülés. — Sitzungam 
14. Juni 1911. 
1. Fucskó M. «Az aerenchy- 
máróh > czímű előadásában az 
aerenchymáról való ismereteink 
mai állásának, valamint fejlő- 
dése és keletkezése föltételei- 
nek ismertetése után kísérleti 
alapon (Solanum tuberosum , 
Sambucus nigra) kimutatja, 
hogy a víz alatt való fejlődé- 
séhez különböző növényeken 
különböző mennyiségű levegő 
jelenléte szükséges. Desveaux 
álláspontjára helyezkedve, az 
«aerenchyma» fogalma alá so- 
rozza nemcsak a vízinövénye- 
ken fejlődő, hanem az összes 
aerenchyma-szerű szöveteket, 
továbbá a lenticellákat is, 
mert úgy a képződésükhöz 
szükséges feltételekben, mint az 
anatómiai szerkezetben teljes 
azonosság, vagy legalább nagy 
hasonlatosság mutatkozik. Ezen 
az alapon igyekszik magyarázni 
a lenticella képződésének okait 
(a nővén}' túlságos vízbősége), 
majd fejtegeti ama körül mé- 
nyeket, melyek a lenticella 
képződésének helyét szabják 
meg. 
2. Jávorka S. «Egy fel nem 
ismert pázsit fajunk* czímen ad 
elő. (LásdM. B.L. 1911. 311 old.) 
3. Bányai J.-nek a Thladian- 
tha dubia Kézdivásárbely mel- 
lett való előfordulásáról szóló 
közleményét Jávorka S. mu- 
tatja be. 
1. M. Fucskó spricht « Éber 
das Aerenchym ». Es werden 
vorerst unsere heutigen Ivennt- 
nisse iiber dieses Gewebe, so- 
wie die Bedingungen seines 
Zustandekommens besprochen, 
sodann weist dér Vortr. mit 
Berufung auf seine Versuche 
(Solan. tuberosum, Sambucus 
nigra ) nach, dass zűr Entwick- 
lung dieses Gewebes unter 
Wasser bei verschiedenen Pflan- 
zen die Anwesenheit von ver- 
schiedenen Mengen von Luft 
nötig ist. Vortr. r'asst mit Des- 
veaux unter dér Bezeichnung 
«Aerenchym» nicht nur die sich 
bei Wasserpflanzen entwickeln- 
den, sondern allé aerenchym- 
artigen Gewebe, ferner auch 
die Lenticellen zusammen, da 
sowohl in den Bedingungen, 
welche ihre Bildung hervorru- 
fen, als auch in ihrer anatomi- 
schen Structur eine auffallende 
Übereinstimmung ocler wenig- 
stens eine grosse Áhnlichkeit 
herrscht. Von diesem Stand- 
punkte aus versucbt dér Vortr. 
die Ursachen dér Lenticellen- 
bildung zu erkláren (tibermas- 
sigerWassergehalt dér Pflanze), 
sodann erörtert er die Ursa- 
chen, welche den Őrt dér Len- 
ticellenbildung bedingen. 
2. A. Jávorka spricht « U bér 
eine verkannte Grasart unseres 
Landes ». (Vgl. Ung. Bot. Bl. 
schr. 1911. p. 311.) 
3. A. Jávorka legt eine Mit- 
teilung J. Bányai’s iiber das 
Vorkommen dér Thlad iantlxa 
dubia bei Kézdivásárbely in 
Siebenbürgen vor. 
