13 
új gombafaj annál is inkább érdekelt, mert 1909-ben, ősz elején, 
Aranyosmaróton magam is gyűjtöttem, még pedig nagyobb meny- 
nyiségben oly kapornövényt, melyen kétféle gombát észleltem, 
nevezetesen egy Phoma- 1 és egy Fusicladium- ot. Amint Hegyi D. 
küldeménye megérkezett, nyomban láttam, hogy a temesvári és 
az aranyosmaróti kaporbetegség egy és ugyanaz. És bármennyire 
iparkodtam is, hogy Hegyi D. kapornövényén Marssonind-t talál- 
jak. helyette mindig csak Phoma- ra és Fusicladium- ra akadtam. 
Bár Hegyi D. közleményeiből is kiviláglott, hogy gombájának 
leírása inkább a Fusicladium- ra illik, mint Marssonina ra, a 
nagyobb bizonyosság éidekében azzal a kéréssel fordultam hozzá, 
hogy az új gombának képét is küldje meg, valamint annak a 
közlésére is felkértem, hogy a konidiumtartók méreteiről és foga- 
zottságáról is adjon tájékoztatást. Sajnos, kérésemet nem teljesí- 
tette. Pedig nézetem szerint, egy új faj leírásából még ha előzetes 
jelentésről van is szó, nem lett volna szabad ily fontos tulajdon- 
ságok leírását mellőzni. 
Vizsgálataim eredményét a következő sorokban adom elő. 
Mindaz, amit Hegyi D. közleményének (M. B. L.) elején ír 
a «sötétbarna színű, hosszúkás alakú spóratelepek »-ről, «amelyek 
a rozsdához hasonlóan lineárisan helyezkedtek el» és amelyek 
((helyenként összefolytak s hosszú sávokat alkottak», nem tartozik 
a Marssonina leírásához. Ezek a « spóratelepek » a Phoma anethi 
(Pegs) Sacc. pycnidiumai melyekről Hegyi D. egy szót sem szól, 
pedig szinte feketéink tőlük a kapor minden része. 
A konidiumtartókról Hegyi I). csak annyit mond, hogy « olaj- 
zöldszínűek és egysejtűek)). Ezt a szűkszavú leírást kiegészíthe- 
tem azzal, hogy a konidiumtartók egyenesek, később szabályta- 
lanul görbültek, olykor csavarodottak, csúcsuk felé szintelenedők, 
tompán fogazottak, 33—80 u. hosszúak, 5 — 7 a szélesek; barna- 
szinű, rendesen gömbalakú pseudostromából erednek, ilyen koni- 
diumtartói nincsenek semmiféle Marssonina- nak. Ezek a Fusicla- 
dium konidiumtartói. A konidiumtartók alul pseudostromás szövette 
tömörülnek. Ezt a kialakulást megtaláljuk a nagyon közönséges 
Fusicladium dendriticum- nál is, de megvan a Fusicladium angelicae 
Ei.l. et Ev.-nél is : «hyphis .... basi sclerotioidea insidentibusw. 1 ) 
Ez a pseudostromás alap valóban emlékeztet a selerotiumra 
a kapor gombájánál is. Nagyon érdekes, hogy a Fusicladium koni- 
diumtartói a Phoma anethi pycnidiumaira is rátelepedhetnek, azt 
azonban egyszer sem láttam, hogy a hyphák behatoltak volna a 
pycnidum belsejébe. A konidiumtartók sűrűn egymás mellett foglal- 
nak helyet, a gyepecskék összeolvadva, terjedelmes szürkés-barna 
pelyhes foltokat alkotnak. 
A kétsejtű konidiumok hosszaságát és szélességét 23 — oO X 
X 6 8 a nagynak találtam. Ezek a számok Hegyi D. méreteivel 
‘) Saccaudo : Sylloge fung. X. 597. 
