arra a következtetésre vezettek, hogy e növény még más helye- 
ken is felfedezhető lesz a neki megfelelő termő helyeken. A Tricho- 
phorum oliganthum ugyanis — legalább a felvidéken úgy szerke- 
zeti, mint vegytani, valamint keletkezése tekintetében is azonos 
talajnemben szaporodik el ; olyan talajnem pedig a felvidéken 
több helyütt található. 
Külföldi szerzők szerint a Iricnphorum oliganthum magas hava- 
sokon 1800 — 3000 m. magasságban fordul elő, s hogy hazánkban 
alacsony völgyek fenekén lelhetjük, az Pax 19 ) szerint onnan van, 
hogy itt a hajdani hidegebb korszakból mint reliotum maradt 
vissza. A hely Baldócz és Szepesváralja közelében, ahol e növény 
terem, egy mésztufa terület. A szénsavas forrás, melyből a mész- 
anyag lerakodott becslésen szerint mintegy 18 — 20 m. magas 
dombot épített s ezen nemcsak a tetőn, hanem oldalt is több 
helyen kGebb-nagyobb forrás fakad és ezek legtöbbjének vize a 
domb humuszába szívódik be s teszi táplálóvá azt a növények 
számára. Ezen beivódott víz nélkül a domb humusza parázs száraz 
maradna. A domb alján Sivabrada nevű kis fürdő van. A fürdő 
felőli domboldal forrásait elvezetik és csak a másik egyúttal 
északibb oldalon fakadó források vizei tartják nedvesen a talajt. 
Ezen utóbbi helyen él igen bő seregekben, tömött s nehezen 
bontható gyepet alkotva a Triehophorum oliganthum. A mésztufa 
határain kívül 20 ) e növényt ott sehol sem találtam meg. 
Lássuk a kralováni termőhelyet. E hely a vasút és a Síp- 
hegy között van, a vasút felé lejt s az egész mocsaras terület, 
de a felső szikadtabb helyein több savanyú forrás van, amelyek- 
ből igen lassan mésztufa képződik s valamennyi forrás kisebb- 
nagyobb mésztufa dombtetőn bugyog, de a legnag}mbb domb 
legfeljebb csak 3 4 m. magas. Ezeknek a dombocskáknak lejtőin 
és körülöttük él a Trichophorum oliganthum , de észleléseim szerint 
sokkal kevesebb mennyiségben, mint a Sivabradán. Ezen termő- 
helyek természetének megismerésekor gyanítottam, hogy növé- 
113 linknek még másutt is kell teremnie, minthogy ily mésztufás 
hely sok helyt van a vidéken. Kutatásaimat először is egy 
geologiailag is nevezetes törésvonalra irányítottam, t. i. Gánóeztól 
Csütörtökhelyig, amely törésvonal 21 ) mentén az elmúló és kelet- 
kezőfélben lévő szénsavas forrásoknak légiója található. Az ered- 
mény itt igen meglepett. Gánóeztól kissé DK. felé irányuló egy 
kis völgyecske van, mely alig 3 / 4 km. hosszú és azután hirtelen 
D.-felé fordulva a Schlösschen-hegy alatt folyó Ganovszky patak 
ia ) Id. mű I. p. 245. 
20 ) Simonkai azonban a Sivabrada « vizenyős laposáról)) említi, de talán 
ö is magát a Sivabradát érti kitétele alatt, de nagyon lehetséges, hogy lennebb, 
közvetlen Baldóc melletti «vizenyős laposáról való az ő növénye, mert az ottani 
helyek inkább megfelelnek az idézett szavak értelmének, mint maga a Sivabsada 
dombja, s különben ott is van meszes savanyú vízferrás. 
al ) A ((törésvonal') szót a geológiai értelemben használom, vagyis az a 
vonal ez az említett helyen, ahol hajdan vetődés és stilyedés történt. 
