56 
mineműsége szerint ha a növény külső alkotásában észrevehető 
különbségeket nem is fedeztünk fel, de bizonyára anatómiai 
constructiójuk mutat fel valamely eltérést. 
Én amennyire a rendelkezésemre álló eszközök segítségével 
tehettem, górcső alatt hasonlítottam össze a Sivabradáról, Grund- 
los-Bach forrásterületéről, Primócz és Kralován mellől eredő példányo- 
kat, alpesi példányokkal. Dk. Degen Árpád úr volt szives az Alpesek 
három különböző helyéről vizsgálatra átengedni példányokat. Ezek 
egyike Irichophorum austriacum-nak bizonyult, míg a másik kettő, 
— melyek Zermattról (Wallisi Alpok) és Col du Golibier (Hautes 
Alpes) valók, — valódi Trichophorum oliganthum volt. 
A hazai és alpesi példányok között szövettani tekintetben 
semmi figyelemre méltó eltérést nem láttam. Pállá szerint a Tr. 
oliganthum-, valamint az alpinum- nál is jellemző, — épen a germa- 
nicum és austriacum-m&\ szemben hogy edénynyalábjai nem érint- 
keznek a béllel, hanem belső oldalvégeiken chlorophyllumos szövet 
van s ez választja el az edénynyalábokat a béltől. Ez a chloro- 
phyllumos választék az alpesi példányoknál, bár régi gyiijtésűek, 
látszik, de ezeknél is idősebb edénynyalábok egynémelyike a 
zöld választék hiánya miatt érintkezik a béllel. A magyarhoni 
megvizsgált példányoknál hasonlóan láttam, hogy a kisebb edén} r 
nyalábok belső oldala chlorophyllumos szövettel érintkezik, míg a 
a régibb s fejlettebb edénynyalábok a zöld szövetet átnövik és a 
bélig érnek. 
Az alpesi példányok metszeteinek körvonala azonban sokkal 
hullámosabb, mint a magyar példányoké, azaz az edénynyalábok 
külső oldalaikkal a növény szárának felületét erősen kidomborít- 
ják, s ép ellenkezőleg az edénynyalábok közötti rész behorpad, 
miáltal külsőleg nézve is a szár mélyen rovátkolt. A hazai példá- 
nyoknál a szár kerülete csak nagyon gyengén hullámos. Hogy 
az alpesi példányok rovátkoltsága tényleg olyan nagyfokú, azt 
végleg megállapítani csak úgy lehet, ha frissebb példányokat sőt 
még inkább, ha élő anyagot vizsgálhatnánk meg. 
Egyébiránt az edénynyalábok szerkezete és elhelyezkedése 
teljesen megegyező minden példánynál. A belső légrés ép oly 
vékony falú és ép oly kevéssé tűnik elő a zöldszövet sejtjei 
közül a magyarföldi, mint az alpesi példányoknál. Az én meg- 
figyelésem szerint tehát az alpesi és honi példányok között lénye- 
ges különbség nincsen ; daczára tehát az igen nagyon különböző 
termőhelyeinek, az alpesi Irichophorum oliganthum-ok a hazaiakkal 
belső szerkezetük tekintetében is azonosak. 
Az említett geológiai törésvonalban még Szt.-András, Horka, 
Jánócz mellett is láttam régebben szénsavas forrásokat, de azokat 
közelről nem vizsgáltam meg. Efféle forrás, vagy legalább mész- 
tufalerakodás több helyt is van még, pl. Felsőzugónál, Tótfalu és 
Viborna közelében, Liptó-Teplánál, valamint Teplicska közelében 
