58 
végén virágzata egészen fejletlen s bontakozó félben lévő volt, 
úgyhogy gyűjtésre nem is volt alkalmas. Azután csak aug. 9-én 
kerestem fel, de élvezetükben ekkor valóban bő részem volt Egy 
kb. 15 m. hosszú helyen nagy tömegben voltak. A nyílt helyeken 
termők virágzata kissé rozsda szinti, de azok a példányok, amelyek 
a fűzfák között rejtőzködtek zöld virágzatúak voltak. Dacára, 
hogy már a nyár közepén túl voltunk, a növény terméseit, még 
nem érlelte meg teljesen, tehát ez a sásfaj még a védett síksá- 
gon is későn virító. Szintén gyűjtöttem belőle a Magyar Cyperacak 
vállalata számára. Úgy hiszem, hogy ha csak erőszakosan ki nem 
pusztítják, ott állandóan megtelepszik ezen sásfaj. Lelőhelye tehát : 
Kakaslomnicz mellett, a tátralomniczi vasút elágazásánál. 
Carex hordeistichos Vili. 
Ha az ország számos helyén e sás közönséges is, Szepes- 
vármegyéből kimutatni érdekes dolog. Első közlője e növénynek 
Szepesböl Haussknecht. 38 ) Azt mondja ő ugyanis, hogy a Szepes- 
ségben a Poprádvölgyében egyenkint elszórva előfordul. Bővebben 
nem szól róla. Ezen adatra hivatkozik Neilreich 39 ) is, közük 
Ság. et ScHN.-ék 40 ) is. Minthogy utóbbiak személyesen kutattak a 
Poprád-völg 3 'ben s nem leltek sehol C. hordeistichost, bizonyára 
kétkedtek Haussknecht adatának helyességében, midőn hozzá a 
«\vo?» kérdést tették. Magam eléggé igyekeztem a Poprád-völgvé- 
ben előkeríteni e sást több éven keresztül, de nem sikerült. 
1911 junius 5-én ráakadtam a Carex hordeistichos- ra, de nem 
szorosan s Poprád-völgy ben, hanem a Schlössclien áttörésénél, 
amely hely tehát már inkább a Hernád völgyéhez csatlakozik. 
Itt ugyanis Primúcz község és Sávnik vasúti megállóhely között 
a Spaninaj (693 m.) nevű hegyről egy rövid völgy ecske és csörge- 
dező vize szakad a Ganovszky-patakba. Ezen völgyecske vízere 
mentén jó darabig sok Carex hordeistichos - 1 találhatni. Bár a lege- 
lésző marha igen tapodja, rágja, mégis bőven tenyész. Ez a kis 
völgyecske különben meglehetősen eldugott helyen van, úgy hogy 
botanikus legfeljebb ide tévedhet, miként magam sem szándékosan 
jöttem ide. Szepes vármegyében tehát ez az egyetlen biztos 
lelőhelye. 41 ) 
Carex pediformis C. A. Mey. var. rhizina (Blytt.) Kükenth. 
Magyarországból a tőalak gyanánt volt ismertetve. Legelő- 
ször Hazslinszky Frigyes gyűjtötte a Drevenik-hegyen Szepes- 
váralja mellett (Szepesolaszi közelében) és az irodalomban Dr. E. 
38) ö. B. Z. (XIV.) 1864. p. 208. 
S£ >) Id. helyen p. 39. 
40 ) Id. helyen p. 519. 
*>) Scherfel is említi összeállításában (Id. helyen p. 8. Nr. 195.) persze 
csak lelőhely nélkül, ő is bizonyára a Haussknecht adatára támaszkodik. 
