BO 
Kükenthal a Caricoideaekre vonatkozó legújabb munkájában 50 ) 
C. pediformis-t részletezvén, a tőalakon kívül még két varietast 
közöl. Kimutatja, hogy a C. pediformis tisztán ázsiai s főleg 
szibériai növény s Európában nem terem ; s az amit e néven 
Európából ismertettek más és Blytt értelmében ő is megkülön- 
böztette var. y) rhizina (Blytt) Kükenthal néven, rnetyet rajzbau 
is bemutat. Ekép közli ő az európai adatok között az egyetlen 
magyarországit is a szepes vármegyei Drevenik hegyről. 51 ) 
Lássuk már most miben állanak a tőalak és a varietas főbb 
különbségei. 52 ) 
pediformis (typ.) 
var. rhizina. 
rhizomája rövid vastag s rövi- 
den elágazó ; 
szára általában rövidebb, 
10 — 30 cm. hosszú, 
levélhűvelyei sötétbarnák. 
a 9 füzérek egymáshoz köze- 
ledtek, vagy az alsók kissé 
távolodottak. 
rhizomája nagyon meghosszab- 
bodó, hosszú ágakkal; 
szára termetesebb, 30 — 45 cm. 
hosszú. 
levélhűvelyei sötét gesztenye- 
veresbe hajlók s rostokra köny- 
nyebben hasadók. 
a 5 füzérek egymástól távo- 
lodottak s különösen a hosszabb 
kocsányú alsók állanak távo- 
labban. 
Az 1911. május 21-én gyűjtött mintegy 51 példányát vizsgál- 
tam meg. amelyeknél a rhizoma alakja, a levélhüvelyek színe, 
valamint a füzérek állása is a rhizina leírásával egyezők ; azon- 
ban a szár termetéről mondottak nem illenek rá, miután a jelzett 
példányok szárának hossza 14 — 26 cm., pedig valamennyi csaknem 
egészen érett termésű s így nem is volt kilátás arra, hogy még 
ezután nőttek volna. Dr. Degen úr herbáriumában ugyancsak a 
Drevenikről való s Veselsky által 1856-ban éretten szedett példá- 
nyok 24—27 cm. hosszúak és a Kalchbrenner által szedett éret- 
len termésúek 17 — 20 cm. hosszúak. A hosszabb növésű szár a 
tápláló föld mineműségétől is függhet s némi részben esetleges- 
ség is, ezért a megkülönböztetésnél döntő fontossággal nem bírhat. 
A külföldi példányok között is találhatni apróbbakat, melyek 
különben a rhizina - nak felelnek meg. 
A kisebb termet daczára, a többi jelzett tulajdonságainál 
fogva nekünk is meg kell különböztetni a szepesi sást azon érte- 
lemben, miképen (id. helyen) KüKENTHÁL-nál találjuk. 
A Carex pediformis var, rhizina miatt a Drevenik-hegyet 
többször összejártam s érdekes tavaszi flórájában olyanokat is 
találtam, melyek onnan feljegyezve még nincsenek, s némelyeknek 
5 °) Id. mii pag. 490 — 491. 
51 ) De ő a Dreveuiket tuiajdonképen nem említi, hanem azt írja, hogy 
a Szepesi alpok e sás lelőhelye. 
‘) Ezen különbségi jellegek Kükenthal leírásából vannak véve. 
