81 
Plagiobryum demissum iH. et 
A Magas-Tálra ezt a ritkább, 
csinos kis moháját egy iijabb 
termőhelyről közölhetem. Gyűj- 
töttem a Vordere Kupfer- 
scliáchtental végében lévő 
«Dnrlsberg» (Kopa Bielska.) 
déli, a «\Veisse Seen» felé 
tekintő oldalán, fekete hu- 
muszon fű között, 1330 m. t. 
sz. f. m.-ban 1911. VIII. 7-én. 
Ez a termőhely alacsony 
tengerszínfeletti magasságánál 
fogva érdemel különösebb fel- 
említést, amennyiben eddigi 
lelőhelyei 1780—2019 m. ma- 
gasságban fekszenek. 
H.) Lindb. auf dem Durlsberg. 
Dieses echte Hochalpenmoos 
sammelte ich auf folgenden 
neuen Standort in dér Holieu- 
Tátra: Vordere Kupferschack- 
tental, an dér síidlicken, gégén 
die «Weisse Seen» liegenden 
Seite des «Durlsberges» auf 
scliwarzem Humus zwischen 
Grásern, 1330 M. ii. d. M. 7. 
VIII. 1911. 
Dieser Standort ist wegen 
seiner niedrigen Lage be- 
merkenswert, denn die bislier 
bekannten liegen allé in einer 
Höhe von 1780—2019 M. 
Győrffy. 
A Scolopendrium újabb tátrai termőhelye. 
Neuerer Standort des Scolopendrium in dér Hohen-Tátra. 
A Bélái mészhavasok e ritka 
páfrányának termőhelyeit (cf. 
M. B. L. X. 1911 : 345 — 6.) 
újból megtoldhatom egygyel. 
Gyűjtöttem Molendoa - kutatá- 
saim közben a Greiner észak- 
keleti gerince sziklás végén 
lévő «Sc.hallwand (Glosna 
Skale)» alatti sziklafal, az u. n. 
«Opalona turnia» tövé- 
ben. mely sziklatorony a Kém- 
pental és a Weisseifenbach 
közt fekszik a «Bednarski Re- 
giek) felső végét alkotva : bő- 
ven, 1240 m. t. sz. f. m.-ban, 
1911. X. 13. 
Diesen in dér Tátra so sel- 
tenen Farn sammelte ich auf 
dem Zsdjarer Teil dér Bélaer 
Kalkalpen, an einem bislier 
noch nicht bekannten Stand- 
orte, u. zw. auf dem nordöst- 
liclien Ausláufer des Greiner's 
und dér «Schallwand (Glosna 
Skale)», auf dér s. g. ((Opá- 
lon a turnia», ober dem 
«Bednarski Regiel», welche 
turmformige, máclitige Fels- 
wand zwischen den Talern 
Kémpental und Weisseifenbach 
liegt: hier reichlich, 1240 M. 
ü. d. M. 1911. 13. X. 
Győrffy. 
Hazai botanikai dolgozatok ismertetése 
Referate über ungarische botan. Arbeiten. 
Tuzson J. Magyarország fejlődéstörténeti növényföldraj- 
zának főbb vonásai. (Gmndzüge dér entwicklungsgeschicktlicken 
Pflanzengeographie Uugarns). — Math. term. értés. XXIX. 4. füzet 
(Heft) p. 558 — 589. Budapest 1911. 
6 
