93 
m.-nél van, ugyanez a Junipe- 
rus communis-nAl nem 1234 m., 
hanem a Tátrában (a galicziai 
oldalon kétségtelenül !), ahol 
Uechtritz szerint magasabbra 
megy fel, mint a J. nana , 
1570 m. Az Abies alsó határa 
nem 632, hanem 584 m. (Ker- 
ner), míg a bükk felső határa 
nem 1341. hanem 1526 m. 
(Kern.); a Picea alsó határa 
nem 649, hanem 570 m., a 
felső határa pedig nem 1558, 
hanem 1718 m. (Kerner); a 
Juniperus nana átlagos alsó 
határát, ha a két legalacso- 
nyabb termőhelyét (750 és 570 
m.) tekintjük, szintén jóval le- 
jebb helyezni kell. 
A régebbi botanikusoktól 
származó adatok megtekinté- 
sével vagy felülvizsgálatával, 
melyeket ez alkalommal meg- 
erősíteni vagy megczáfolni le- 
hetett. volna, szerző munkájá- 
nak értékét rendkívül emelte 
volna. 
Szerző a régi irodalomban 
(itt első sorban IvERNER-nek ná- 
lunk e téren alapvető mun- 
káira gondolunk) oly útbaiga- 
zításokkal találkozhatik, melyek 
p. o. sokkal plauzibilisebb ma- 
gyarázatot adtak volna a Pi- 
ced-nak s Fagus- nak a Bihar- 
hegység keleti, illetve nyugoti 
lejtőjén való eloszlásának okai- 
ról, mint az, melyet szerző a 
különlenyomat 8. oldalán ad elő. 
Ezen nagyszabású munka 
sikerének érdekében kivánatos 
volna, ha az erdészeti tiszti- 
kartól nyert adatokat az iro- 
dalom, valamint a botaniku- 
sainktól közzétett és észlelt ada- 
tokkal egybeolvasztanák, mert 
aligha fog erre valaha a mos- 
tritz höher ansteigt als J. 
nana ; die untere Grenze für 
die Tanne liegt nicht bei 632 
M., sondern bei 584 M. (Ker- 
ner), die obere Grenze dér 
Buche nicht bei 1341, sondern 
1526 M. (Kern.), die untere 
Grenze dér Fichte liegt nicht 
bei 649, sondern bei 570 M., 
die obere Baumgrenze nicht 
bei 1558, sondern bei 1718 M. 
(Kerner) ; die untere Durch- 
schnitts-Grenze für Juniperus 
nana diirfte durch Berücksich- 
tigung ihrer tiefsten Standorte 
(750 u. 570 M.) auch herab- 
gerückt werden miissen. 
Durch Berücksichtigung resp. 
Ueberprüfung dér alteren von 
Botanikern herrührenden An- 
gaben, welche bei dieser Ge- 
legenheit bestátigt oder wider- 
legt werden könnten, hatte dér 
Verf. den Wert seiner Ar eit 
ausserordentlich erhöht. Er 
hatte in dér áltern Literatur 
(wir denken hier in erster Li- 
nie auf die in dieser Bezie- 
hung bei uns grundlegenden 
Arbeiten A. v. Kerner’s) auch 
so manche Belehrung gefun- 
den, so z. B. hatte er eine viel 
plausiblere Erklárung über die 
Ursachen dér Vertei lung von 
Fichte und Buche an dér östl. 
resp. westlichen Abdachung des 
Biharia-Gebirges gefunden als 
die, welche eruns aufp. 8 des 
Sep.-Abdruckes gegeben hat. 
lm Interessé des Gelingens 
dieses gross angelegten Wer- 
kes wáre es wünschenswert, 
wenn die von un seren Forst- 
beamten ermittelten Angaben 
mit den Literaturangaben und 
den von unseren Botanikern 
beobachteten u. veröffentlich- 
