10 1 
K-nek is. A cseh- és a német 
steppe-nek (pld. a Saale mellett) 
genesisét eredménnyel megfej- 
teni csakis úgy lehet, ha ala- 
posan kiismertük a xerothermo- 
phytonoknak a Morva völgyé- 
ben valófelhatolását. Hazánkra 
is nagy jelentőségű e 
munka, amennyiben a magyar- 
országi steppék több vezérnö- 
vénye elterjedésének ENy. ha- 
tára épp’ a Morva völgyében 
van. 
Sz. előszavában elitéli azokat 
a íioristicai vázolásokat, ame- 
lyek gyakorta a növén\ T geo- 
grapbiai munkák nagyobb ré- 
szét foglalják le, amelyek szá- 
raz névfelsorolások, s amelyek 
az egyes állományoknak kölcsö- 
nös összehasonlítását számba 
se veszik. Kivételezi ama ese- 
teket, amikoron rá vagyunk 
útalva a növénynévsorokra, így 
valamely növényállomány be- 
nyomása vázolásánál, vagy val a- 
mely phytogeographiailag fon- 
tos növénynek kísérő növényei 
ismertetésénél, avagy végül 
phytogeographiailag fontos 
helynek íioristicai leltározá- 
sánál Azonban ily eseteknél 
is mindig előtérbe kell nyo- 
múlni az állományok felépíté- 
sében szereplő egyes fajok je- 
lentőségének. 
bieten. lm Marcktal — als 
Fortsetzung des Donautales gé- 
gén Norden — drangen viele 
Xerothermophyten gégén Xor- 
den und vielLeicht auch gégén 
Osten vor. DieFrage über den 
Ursprung dér böhmischen und 
dér deutsehen Steppe (z. B. je- 
ner des Saalebezirkes), kann 
mán nur dann mit Erfolg Ib- 
sen, wenn das Vordringen dér 
Xerothermophyten im Morava- 
tale mit Aufmerksamkeit ver- 
folgt wird. Auch für Ungarn 
hat diese wertvolleStudie e i n e 
grosse Bedeutung, denn 
mehrere Pflanzen, welche als 
Leitpflanzen dér ungarischen 
Steppen gelten, erreichen im 
Moravatale ihre Nordwest- 
grenze. 
In dér Vorrede vvendet sich 
dér Vert. gégén sogenannte fio- 
ristische Schilderungen, welche 
oft den grössten Teil von phyto- 
geographischen Arbeiten ein- 
nehmen, und welche nur als 
endlose Wiederholungen von 
lateinischen Namen ohne Rück- 
sicht auf den Vergleich u. d. 
Zusammensetzung dér einzelnen 
Bestánde nichtssagend sind. Es 
gibt zwar Falié, wo wir die 
Xamenlisten niclit entbehren 
könneu, so z. B. bei Schilde- 
rung dér Aspekte eines Pflan- 
zenbestandes, oder wenn maii 
die gewöhnliche Begleitung von 
phytogeographisch wichtigen 
Pflanzen darstellt, oder bei dér 
Zusammenstellung des Inven- 
tars von ptlanzengeographisch 
wichtigen Standorten Die Be- 
deutung, welche jeder Art im 
Aufbaudes Bestandes zukommt, 
soll immer in den Vordergrund 
treten. 
