211 
Dr. Moesz Gusztáv : A liszt- 
harmat. Klny. az «Uránia»- 
ból, XIII. 1912, Nr. y 2 : 1- lő. 
— 4°. 
Az Erysibaceae család egyes 
fajainak beható népszerű le- 
írását, életmódját ismertető 
cikk. a lisztharmatfélék nem- 
zetségei meghatározó kulcsá- 
val. A czikkhez csatolt 17 szö- 
veg-közti ábra rendkívül jól és 
szépen sikerült. 
Dr. G. Moesz : ZJber elén Mehl- 
tau. Abdr. aus dér «U r á n i a» 
XIII. 1912, No. Vs : 1 — lő. — 4°. 
Eingehende Beschreibung 
dér áusseren Gestalt und dér 
Lebensweise dér einzelnen Ar- 
ten dér Familie Erysibaceae , 
mit Bestimmungstabelle rür 
die Gattungen. Die beigefügten 
1 — 17 Textfiguren sind ausser- 
ordentlich schön und sehr gut 
gelungen. Gy 
Botanikai Közlemények XI. (1912). 1. füzet (Heft). 
p. 1 — 13, (1) — (2): Sztankovics R. A hazai Carpinusok leve- 
lének és termésének histologiája. (Anatomie dér Blattéi* u. Früchte 
dér ung. Carpinus- Arten). 
V. ö. (vergl.) Magy. Bot. Lap. X. (1911) : 454. 
p. 14—29, (3) — (11): Fucskó M. A burgonya hipertrofiás 
szövetei. (Die hypertrophischen Gebilde dér Kartoffel). 
V. ö. (vergl.) M. B. L. X. (1911). 
2. füzet (Heft) p. 45 — 57, (13) — (16): Hollendonner F. A 
Bida orientalis Endl. és Thuja occidentalis L. fájának hisztologiai 
megkülönböztetése. (Über die histol. Unterscheidung des Holzes 
von Biota orientalis Endl. und Thuja occidentalis L.). 
A xjdotomia irodalma eddig 
semmiféle olyan bélyeget sem 
tudott megállapítani, melynek 
alapján a Biota orientalis s a 
Thuja occidentalis fáját egymás- 
tól anatómiailag biztosan meg 
lehetne különböztetni, jóllehet 
faszerkezetük már szabad szem- 
mel való megtekintésnél is el- 
téréseket mutat. Szerző a két 
fenyőfaj fáját pontos anatómiai 
vizsgálat alá vetette s sike- 
rült kimutatnia, hogy azok a 
bélsugársejtek s a traclieidák 
morphologiai viszonyai, vala- 
mint az ezek között levő sejt- 
közötti járatok alakja alapján 
egymástól jól megkülönböztet- 
hetők. 
In dér xylotomisclien Lite- 
ratur ist bislier kein Merkmal 
verzeichnet, auf Grund dessen 
das Holz von Biota orientalis 
und Tinója occicl. anatomisch 
sicher zu unterscheiden ware, 
obsehon die Holzstruktur 
schon mit freiem Auge Ver- 
schiedenheifen erkennen liisst. 
Dér Verf. hat das Holz diesel* 
zvvei Coniferen einer genauen 
anat. Untersuchung unterzogen 
und es ist ihm gelungen nach- 
zuweisen, dass es auf Grund 
dér morpholog. Verhaltnisse 
dér Markstrahlenzellen und dér 
Tracheiden, sowie auf Gr und 
dér Formen verhaltnisse dér 
zwischen diesen liegenden In- 
tercellulargánge gut zu unter- 
scheiden ist. 
14 * 
