213 
mesterünk Ascherson Pál tol- 
lából származik. Ezen a helyen 
tette le 0 ugyanis a libyai Flórá- 
val 30 éven át való foglalko- 
zása alkalmával szerzett ta- 
pasztalatait, minek folytán ezt 
a könyvet a Földközi-tenger 
vidékének flórájával foglalko- 
zók közül senki sem nélkü- 
lözheti. AscHERSoN-on kívül e 
mű létesítése körül Barratte 
G. szerezte a legnagyobb ér- 
demeket. 
Általános érdekű a beveze- 
tésbe iktatott, «Tableau synop- 
tique», mely 1026 mediter- 
rán eus növényfajnak az egész 
földközi medencze partján 
kezdve Marokkótól Perzsiáig 
való elterjedését mutatja be 
tanulságos módon. 
dér bei dieser Gelegenheit die 
Ergebnisse einer 30-jáhrigen 
Beschaftigung mit dér Flóra 
von Libyen niedergelegt hat 
und dadurch das Werk zu 
einem dér wichtigsten Xach- 
schlagebiicher für allé, die 
sich mit dér Flóra des Mittel- 
meerbeckens beschaftigen, ge- 
macht hat. Ausser Ascherson 
fiel dér grösste Arbeitsanteil 
Herrn G Barratte zu. 
Von ganz allgemeinem Inter- 
essé dtirfte das in die Einlei- 
tung eingeschaltete «Tableau 
synoptique» dér Verbreitung 
von 1026 Arten über das ganze 
mediterráné Becken von Ma- 
rocco bis Persien sein. D. 
F. Hermann : Flóra von Deutschland und Fennoskandina- 
vien, sowie von Island und Spitzbergen. Leipzig, Veri. v. Theod. 
0. Weigel, 1912. 8° 524 p. 
Szerencsés gondolat volt a 
középeurópai botanikusok által 
leggyakrabban látogatott or- 
szágokat felölelő összefoglaló 
meghatározó könyvet Írni, me- 
lyet a növénygeographusok is, 
akiknek az alpesi flórát lép- 
ten-nyomon kell a fennoskan- 
dináviaival összehasonlítaniok, 
szívesen fognak venni. Ben- 
nünket ez a mű főképen azért 
érdekel közelebbről, mert a 
Magas Tátra, a Liptói Kárpá- 
tok s a Pieninek flóráját is 
felöleli. 
C. Warnstorf : Dér Forme 
Hedw. und dérén Verhaltnis zu 
Hedwigia Bnd. LII. 1912: 6? 
Nagyérdemű szerző e czik- 
kében a Törtül a subidata for- 
makörét dolgozza fel s a köv. 
sectiókat különbözteti meg: I. 
Es war ein glückiicher Ge- 
danke eine zusannuenfassende 
Excursion silóra für die von den 
mitteleuropaischen Botanikern 
am haufigsten bereisten Lan- 
der zu verfassen, die auch den 
Pflanzengeographen, dér doch 
stets Alpen- und Fennoskan- 
dinavisches Gebiet zu verglei- 
chen hat, höchst willkommen 
sein dürfte. Uns interessiert 
das Werk nocli besonders, als 
die Flóra dér Hőben Tátra, dér 
Liptauer Karpathen und dér 
Pieninen mit inbegriffen ist. D. 
nJcreis dér Tortula subulata (L.) 
Tortula mucronifolia Schivg r. — 
) — 80 — 8°. 
Dér Verf. gliedert in dieser 
Arbeit den Formenkreis v. Tor- 
tula subidata in folgende Sectio- 
nen I. Vulgatae, II. Liter médiáé , 
