247 
holott szerinte az egyes sejtek életfunkcziója alapján a fa térfo- 
gati növekedésének időbeli egymásutánját nem lehet megállapítani. 
Ez alkalommal ezekre az ellenvetésekre óhajtok röviden 
reflektálni. 
* 
1. Az erdészeti tudományok megtámadását Rónai abban 
látja, hogy én az 1906. évben megjelent tanulmányomban legna- 
gyobb súlyt a fejlődést befolyásoló biológiai faktorok tanulmányo- 
zására fektetvén azt állítottam, hogy ha sikerül a növények fej- 
lődésében szereplő fontosabb biológiai faktorok szerepét és az 
általuk létrehozott változások hatásainak összefüggését megállapí- 
tanunk, akkor ez, a gyakorlati növénytermelésre elsőrendű fontos- 
ságú eredmény lesz , mely a mai empirikusan tapogatódzó növény- 
termelési tudományokat szilárd ulapra állítja és a további tudomá- 
nyos és gyakorlati kutatásokat megkönnyíti. (Érd. kísérletek 1906. 
VIII. 1. és 2-ik szám). 
Ezen kifejezésekben Rónai szerint «az erdömívelési , erdőbecs- 
lési és implicite az összes erdészeti tudományoknak eddigi alapja 
van megtámadva. » .... (Érd. kísérletek 1909. XI. évf. 3 — 4 fü- 
zet. 134. lap.) Hogy hol van a támadás és mi által történt a sér- 
tés, én máig sem tudom biztosan, hacsak nem abban a kifejezés- 
ben, hogy én a mai növénytermelési ismereteket « empirikusan 
tapogatódzó»-nak neveztem. Pedig természettudományi alapon el- 
bírálva és a technikai tudományokkal összehasonlítva bizony a 
növénytermelési ismereteket újra annak kell neveznem, mert 
tagadhatatlan, hogy ezek az ismeretek ma még csakugyan em- 
pirikusak és a fejlettebb természettudományokhoz, pl. fizika, kémia, 
mechanika, fiziológia stb.-hez képest ma még szilárd alap híjjá- 
ban, csak tapogatódznak az exact tudás mezején. 
A mezőgazdaságnak, a kertészetnek és a szőlőmívelésnek 
legfejlettebb ágai, — melyek a legintenzivebb gondozásban része- 
sítik művelt növényeiket, — sem közelítik meg azon ismereteket, 
melyeket az exact tudás kíván. A kertészeti növénytenyésztés 
terén minden esetre legmagasabb fokon az üvegházi kultúra: a 
gyümölcsfáknak, a szőlőnek és konyhakerti vagy dísznövények- 
nek üvegházi termelése áll , azért mert itt legjobban ura a ter- 
melő a legfontosabb termelési tényezőknek. Ez a művelési mód 
már olyan magas fokon van, hogy képes a kertész vagy a 
szőlőmívelő tavasszal, április, május, vagy június hóra, vagy más 
előre megszabott időpontra üvegházában érett gyümölcsöt, cse- 
resznyét, őszi baraczkot, szőlőt, stb. előállítani, azáltal, hogy üveg- 
házát megfelelően fűti, növényeit alkalmas módon trágyázza és 
kellően öntözgeti stb. stb. Ezekkel az egyszerű fogásokkal ő csak- 
ugyan czélt is ér. De ha a legképzettebbtől, a kertészet legalapo- 
sabb képzettségű professzorától megkérdezzük, hogy magyarázza 
meg mélyebbre ható oki és okozati alapokon, hogy miért cselek- 
szik oly módon, miként eljárt, bizony a felvilágosítás a kutató és 
17 * 
