248 
gondolkodó elmét nem fogja kielégíteni, mert az ott végbemenő 
folyamatok fizikájával, kémiájával és az életjelenségekkel csak 
felette hézagosán vagyunk tisztában. A részleteknek összefüggő 
képét pedig nemcsak a növénytermelő nem ismeri teljesen, de 
még a növény fi zologus is igen sok helyen csak a sejtelmek terén, 
a homályban, vagy a sötétben tapogatózik , mert hiszen ez utóbbi 
tudományág, mely végtére is az összes növénytermelésnek az 
alapja maga is gyermekkorát éli. 
A szabad ég alatt űzött mezőgazdasági és kertészeti növény- 
termelés állapota - mível a termelő a befolyó tényezőket nem 
képes óhajtása szerint szabályozni — természetesen az üvegházi 
kertészetnél még alacsonyabb fokon van. És hogy ez csakugyan 
így van, azt nemcsak állítom, de minden ellenvetéssel szemben 
feltétlenül fenntartom, mert volt alkalmam erről elméletileg és 
gyakorlatilag meggyőződni, nemcsak hazánk kis területén, hanem 
az egész Ivözép-Európa nevezetesebb egyetemeinek, mezőgazda- 
sági, kertészeti, szőlészeti főiskoláinak és kisérleti állomásainak 
és sokféle gazdasági üzemeinek tanulmányozása alkalmával, azon 
tanulmányi útakon, melyeket 1897-től egy búzámban 1901. évig, 
valamint 1905. és az 191 2.-ik években a m. kir földművelés- 
ügyi kormány megbizásából Európa különféle vidékein megtettem. 
Ki óhajtom emelni, hogy 1906. évben közzétett tanulmá- 
nyomban az erdészeti ismeretekről egyetlen szóval sem tettem em- 
lítést és azt most sem akarom szóval sem említeni. Hogy az erdő- 
tenyésztés és erdészeti növénytermelés intenzivebb-e és magasabb 
fokon van-e és szilárdabb természettudományi alapon áll-e a ker- 
tészeti és mezőgazdasági növénytermelésnél, arról nem nyilatko- 
zom. Döntsék el mások, de olyanok, akik mind a kettőt egyformán 
ismerik. 
Én úgy fogom fel, hogy ha ezen ismeretköröknek a hiá- 
nyait a tudományos kutatás érdekében feltárjuk, ezzel nem sértjük 
meg ezeket az ismereteket. Minthogy azonban ezzel vagyok gyanú- 
sítva, kénytelen vagyok a leghatározottabban kijelenteni, hogy 
sem egyik , sem másik gazdasági ágat, sem az erdészetet soha sérteni 
nem akartam és nem is sértettem , annyival is inkább, mível min- 
deniket egyformán nagyra becsülöm és erőmhöz képest mindeniket 
egyenlően művelni kívánom. 
Nincs az erdészeti tudomány rászorulva, hogy tőlem Rónai 
megvédje ! 
* 
2. Második tétele RóNAinak az, hogy a fák térfogati növe- 
kedési törvényének kutatásánál lehozott eredményem hibás, azért, 
mert felfogásom és kiindulásom nem egyezik az erdészeti gya- 
korlat terén alkalmazott faköbözési statisztikai módszereken ala- 
puló eljárásokkal. 
Hogy ezt megérthessük, tudni kell azt, miként fogalmazta 
meg Rónai kettőnk felfogása közötti különbséget. 
