255 
jezve : az az alapfeltételem, — mint sok másnak, akik velem egy 
nézeten vannak, — • hogy a biológiai viszonyok minden egyes ténye- 
zője az élőlényen bizonyos határozott nagyságét reakcziót vált ki, 
mely a növény növekedésében vagy valamely más életnyilvánulá- 
sában, illetve ezen jelenségek értékének megváltozásában jelent- 
kezik. 
Felesleges vázolni, mert mindenki tudja, hogy az élő szer- 
vezetre nagyon sok tényezőnek van hatása. Azt is tudjuk, hogy 
ezeket mind egyszerre nem tanulmányozhatjuk, de ezek között 
vannak fontosabbak és kevésbbé fontosak és közülük először ren- 
desen azokat tanulmányozzuk, melyek szerepe a legfontosabbnak 
látszik. Ezen elvnek megfelelően a fontosabb tényezők vizsgála- 
tát a következőképen terveztem : 
A szabadban növő, sűrű zárlattól ment fa külső biológiai 
tényezői között — nem tekintve a véletlen esélyeket — az állati 
és növényi élősködők vagy a légköri hatások stb. stb. által elő- 
idézett zavarokat, — mindenesetre legfontosabbak a klimatikus és 
talajtani tényezők. 
A talajtani tényezőket — vizsgálódásom tárgyát képező fa 
esetében, — egyelőre állandónak vettem, azért, mert a fa termő- 
helye futóhomok volt. Ezen igen nagy mélységig homogén kvarc 
talajréteg tápanyag-tartalma és kémiai összetétele egyik méterről 
a másikra és egyik évről a másikra nem sokat változott, miért 
ezt egyelőre és első megközelítésre állandó értéknek vehettem. 
A talajban lévő víz mennyisége és a talajvíz szintjének magas- 
sága, mely a növény növekedését tetemesen befolyásolja, bár 
egyik évről a másikra változhatott, nem zavarta nagyon a talaj 
konstansnak vett jellegét, mert e vízmennyiség változását az 
időjárási, t. i. klimatikus viszonyok függvényének tekintettem és 
az esőzési és hőmérsékleti viszonyok változásával együtt bírál- 
hattam el. Ily módon rendezve a kérdést, a külső biológiai viszo- 
nyok hatásának tanulmányozásánál elsősorban főleg a klimatikus 
viszonyokat kellett megvizsgálnom, melyektől a nagy vonásokban 
való összefüggés kialakulását vártam. 
Ezt a vizsgálatot meg is tettem. A fa termőhelyén, Király- 
halmon végzett meteorológiai megfigyeléseket a m. kir. meteorológiai 
állomás volt szíves rendelkezésemre bocsátani. Ezen eredeti meg- 
figyelési ívek hőmérsékleti, relativ nedvességi, esőzési stb. adatait 
pontosan feldolgoztuk és minden egyes faktornak nemcsak az át- 
lagából, de a napi, sőt napszaki ingadozásainak adataiból grafikai 
görbéket készítettünk. Hogy tévedés ne lehessen, az adatok ellen- 
őrzése czéljából és az itt-ott hiányzó észlelési adatok interpolálása 
végett hasonlóan feldolgoztuk a legközelebbi meteorológiai állomás- 
nak, Szegednek a meteorológiai adatait is. Az így nyert adatokkal 
hasonlítottam össze a fa növekedésében beálló ingadozásokat. 
Ezen összehasonlításnak az lett az eredménye, hogy az össze- 
függést nagyobb vonásokban látni lehetett, de a pontos vonatko- 
