257 
6. Hatodik tétele RóNAi-nak, hogy helytelen felfogásom, mert 
sejtfiziológiai irányt követek és az egyes sejtek növekedésének és 
funkcziójának összegezéséből óhajtom az egész fa testének felépí- 
tését megejteni, holott szerinte a sejtek életfunkcziója alapján a fa 
testében levő sejtek egymástól való leszármazásának időbeli egymás- 
utánját nem lehet megállapítani. 
Hogy miféle kutatások vezettek engem a sejt növekedésének 
és szaporodásának biológiai vizsgálatára, az előzőkben előadtam, itt 
részletesebben ezzel a kérdéssel foglalkoznom felesleges. Ha Rónai 
nem hiszi, hogy ily módon lehetséges a czél elérése — az az ő 
dolga. Engem felfogása nem zavar. 
Arra a kérdésre, hogy vaijon, ha a sejtek összes biológiai 
viszonyai ismeretesek lesznek s a fa testében levő sejtek egymásból 
való leszármazásának időbeli egymásutánját is meg lehet-e álla- 
pítani, azt kell felelnem, hogy igenis akkor a szaporodási törvényt 
is ismerni fogjuk azért, mert az élő sejt három fontos jellege, 
hogy az élő sejt táplálkozik , növekedik és szaporodik , egymástól 
elválaszthatatlanok. A jelenségek tehát csak akkor lesznek teljesen 
ismertek, ha ezeknek részeit és ezen részek között a teljes össze- 
függést ismerni fogjuk. Sőt meggyőződésem, hogy ezeknek az 
összefüggéseknek a kutatása és kiderítése nélkül az itt uralkodó 
törvényszerűségek meg nem oldhatók. 
Tudva azt, hogy a növén} r teste a sejtek egymástól való 
leszármazása által egyetlen sejtből, a petesejtből alakul ki, nincsen 
kétségem abban, hogyha az ott szereplő és az idő függvényeként 
kifejezett törvények ismeretesek lesznek a sejtek osztódásának és 
növekedésének menetét, szóval az egész növény felépülését olyan 
pontossággal lehet követni, milyen pontossággal az ide vonatkozó 
szabályok meg lesznek állapítva. 7 ) 
A felfogások ebben a kérdésben is, mint a többiben lehetnek 
különbözők. RóNAi-nak bizonyára más lesz a felfogása ebben is, 
épen úgy, mint az M(t) jellel jelölt biológiai viszonyok értelme- 
zésénél. Ami azonban engem szintén nem zavar. Szerinte pl. 
«lényeges hiba volt Dr. Kövessi részéről a külső és belső élettani 
tényezőknek M(t)-hen való összefoglalása azért, mert a keresett 
növekedési törvény épen e tényezők közötti összefüggést van hivatva 
kifejezni , s így Dr. Kövessi a belső és külső biológiai viszonyok 
egyesítésével tulajdonképpen összetévesztette a célt azokkal.» (Érd. 
kísérletek XII. évf. 88 lap. és hasonló elvek már XI. évf. 1 4ö lap.) 
Ebben a kérdésben felfogásunk közötti különbséget az hozza 
létre, hogy én nemcsak azt vizsgálom, hogy milyen a külső és 
belső biológiai viszonyok közötti összefüggés, hanem azt is kutatom, 
7 ) A felfogás ugyanaz akár ivaros úton petesejtből, akár ivartalan spó- 
rával, vagy bármely vegetatív úton történik is a szaporodás. Az ivartalan úton, 
de nem egysejtű spórából, hanem már differentiálódott növényi részből való 
szaporodásnál szereplő növényrész valamikor szintén vagy ivaros úton kelet- 
kezett petesejtből vagy spórából létrejött egyednek képezi részét. 
