C. solstitialis L. f. Adami (W.). Ibidem. 
Centaurea salonitana Vis. In régióné septentrionali Dobrogeae. 
Centaurea Chetiani Prodan. 
C. salonitana Vis. X et forma C.spinulosae Roch. ad C. Fritschii 
Hayek vergens. 
Perennis. Caulis erectus, strictus P2 m. altus. angulato- 
Hiilcatus, scaber, a medio in ramos divisus. Fólia basalia et cau- 
lina inferiora petiolata, pinnata vei saepe interrupte pinnatisecta, 
segmentis lanceolatis dentatis vei pinnatilobis, cartilagineo-mucro- 
natis, caulina média et superiora pinnatisecta, segmentis lanceo- 
latis dentatis, lobo terminali longe producto, superiora minus par- 
tita. Fólia omnia paullum pallide-viridia, rigida, ad marginem et 
lamina utraque scabra. Capitula ovato-globosa, cca 20 mm. longa 
et lata. Squamae involucri latae et magnae pallide virides, appen- 
dicibus fere omnino obtectae. Appendices squamarum intimarum 
scariosae, orbiculares, pectinato fimbriatae, fimbriis aureis, media- 
rum et exteriorum acuto-triangulares, pectinato-fimbriatae fim- 
briis aureis utrinque 9 — 12 elongatis 2 — 3 mm. longis ornatae, 
terminali caeteris non vei vix validiore. Corollae flavae, margi- 
nales radiantes. Achenia 4 — 4 x /2 mm. longa, fusca, puberula, hilo 
barbata, papposa. Pappus 4 x /2 — 5 mm. longus fuscescens. 
Habitat in Románia in régióné septentrionali Dobrogeae. In 
limitibus agrorum et ad viam agrestem a monasterio Cocosense 
versus pagum Nicoli^el ducentem. Légi inter parentes die 30. 
Jul. a. 1911. 
Dicata in honorem doctoris Ambrosii Chetian, directoris 
gymnasii. 
Wagner János igazgató úr 
e növényre a következő meg- 
jegyzést tette: «A nagy, szé- 
les pikkely, a nagy féllioldas, 
szélén fehér függelék, a sárga 
vagy szenyes szín stb. okvet- 
len a C. salonitana V is. hatása. 
A függelék formája csúcsa 
felé, sötétsége, kivált fejletlen 
fészkeken, a szabályos rojto- 
zottság okvetlen «Scabiosa» 
alaktól van. Tehát C. saloni- 
tana Vis. és a spinulosa 
Roch. szelidebb, a Fritschii felé 
eső alak;a». E növényre még 
a következő megjegyzéseim 
vannak. Levelei a Centaureák 
Orientales és Lopholomae cso- 
portjának leveleit utánozza. 
HerrDirector Wagner schrieb 
mir zu dieser Pflanze folgende 
Bemerkung : «Die grossen, 
breiten Sehuppen, das grosse, 
halbmondförmige, am Rande 
weisse Anhángsel weist unbe- 
dingt auf den Einfluss dér 
C. salonitana hin. Die Form 
des Anhángels, die gégén die 
Spitze zu dunkle Farbe, be- 
sonders an noch unentwickel- 
ten Köpfchen, die regeim ássige 
Bewimperung stammt aber si- 
cher von einer C. «Scabiosa»- 
Form. Alsó G. salonitana Vis. X 
mit einer zahmeren, gégén C. 
Fritschii hinneigende Form dér 
C. spinulosa Roch. Ich habé 
noch folgendes hinzuzufügen. 
