283 
Szerző ismerteti a czímben i 
megjelölt növényzeti formákat 
s azoknak a kiimával való vi- 
szonyát. A nagyon figyelemre 
méltó tanulmánynak csupán azt 
kell felrónunk, hogy szerző 
éppen úgy mint még néhány 
más hazai szerző is I\ERNERnek 
tulajdonítja azt a nézetet, hogy 
a magyar Alföld eredetileg fát- 
lan volt s ezzel a feltevéssel 
szembeszáll va arra az ered- 
ményre jut, hogy az helytelen. 
Hogyha ezek a szerzők 
nem sajnálnák a fáradságot 
Kerner idevonatkozó munkái- 
nak utánanézni (így különösen 
Wiener Zeitung 1859 No. 2 1 —23, 
Bonplandia VIII. és még mun- 
káinak egyéb helyein), úgy meg- 
győződhetnek arról, hogy egjm- 
nesen Kerner volt az elsők 
egyike, aki a magyar Alföld 
erdeinek s azok változatos ösz- 
szeállásának botanikai és nö- 
vényföldrajzi leírását adta, to- 
vábbá hogy Kerner munkáiban 
fel lehet találni úgy körülbelül 
nemcsak mindazt, amit ma 
újabb kutatások eredménye 
gyanánt szeretnek feltüntetni, 
hanem hogy ő már egy régeb- 
ben fennállott intensiv erdősü- 
lésről beszélt, melyről külön- 
ben több régi utileirás is hír- 
adással szolgál. 
Az az állítás, hogy Alföl- 
dünk egyes részeinek talaj - 
viszonyai szárazságuk követ- 
keztében (ennek az okáról 
szólni e helyen messze vezetne) 
nem felelnek meg a természe- 
Der Verf. schildert die im 
Titel gén. Vegetationsformen 
und ihre Abhangigkeit vöm 
Kiima. Eine beachtenswerte Stu- 
die, an dér nur das auszusetzen 
ware, dass dér Verf. wie auch 
einige andere ungar. Autoren 
Kerner die Behauptung zu- 
schreibt, dass das ungar. Tief- 
land ursprünglich waldlos ge- 
wesen sei und dann bei dér 
Bekampfung dieser Annahme 
zu dem Resultate kommt, dass 
sie unrichtig sei. 
Würden sich diese Autoren 
dér Miibe unterziehen, in den 
Kerner' seken einschlagigen Ar- 
beiten nachzulesen (so inbes. 
Wiener Zeitung 1859 No. 21 
23, Bonplandia VIII. und an 
anderen Stellen seiner Werke) 
so würden sie die Ueberzeu- 
gung gewinnen, dass gerade 
Kerner einer dér ersten war, 
dér eine botanisch und pflan- 
zengeographisch einwandsfreie 
und genane Beschreibung dér 
Wálder des ungar. Tieflandes 
und ihrer mannigfaltigen Zu- 
sammensetzung gegeben hat 
und dass mán in Kerner’s 
Arbeiten nicht nur so ziemlich 
alles wiederfindet, was heute 
so gerne als Resultat neuerer 
Forschung geboten wird, son- 
dern dass er auch schon von 
einer frülier bestandenen exten- 
siveren Bewaldung gesprochen 
hat, über die übrigens auch 
mehrere filtere Reisebeschrei- 
bungen Bericht gébén. 
Dass manche unserer Tief- 
landsböden infoige Trocken- 
lieit (zu erörtern, wodurch diese 
enstand, würde hier zu weit 
führen) dem natürlichen Baurn- 
wuchs nicht zusagen, besteht 
