313 
laza, homokos löszbe, majd az ú. n. diluvialis homokba megy át, 
mint Győr keleti határán, Likócs-puszta környékén. Nyalka, Ko- 
ronczó stb. vidékén. Érdekes futóhomok-buczkás területet találunk 
Győrtől keletre a Kis-Duna jobbpartján kevés megszakítással 
egész a megye határáig, a Kis-Duna balpartján pedig egész Bácsáig. 
Nehéz eldönteni itt is úgy, mint egyebütt az országban, hogy e 
futóhomok alluviális vagy diluviális eredetű-e.® 
Győrmegyének, mint kisalföldi megyének, éghajlata konti- 
nentális ; majdnem megegyezik a Nagy- Alföldével, csakhogy az 
éghajlati szélsőségek kevésbé kirívók. [Részletesebb adatokat lásd 
Sáringer I. ((Pannonhalma éghajlatai (1896) czímü müvében.] 
III. A megye florisztikai növény földrajza. 
Vidékünk flórájának jellemét a pontusi flóra (Iverner értel- 
mében) szabja meg. A pontusi flóra vezet úgy a fajok, mint az 
egyedek számával a vidék homoksíkjain, a dombok kopár lejtőin 
és száraz tölgyeseiben. Már kevésbé uralkodó a pontusi csoport 
a nedves talajon, de azért itt is megtaláljuk több jellemző kép- 
viselőjét az uralkodó borealis és középeurópai flóracsoport tagjai 
közt (Lythrum virgatum, Euphorbia lucida , Cirsium brachycepha- 
lum stb.) * * 7 ) 
A tágabb értelemben vett pontusi csoporthoz sorolják sokan 
nemcsak a keleti fajokat, hanem azokat is, melyeknek Illyria, a 
Karst és a Balkán az elterjedési középpontjuk. Ezek az úgyneve- 
zett nyugatpontusi és Karst-növények. 8 ) Ide tartoznak vidékünkön 
pl. Quercus Cerris,lanuginosa ; Eoonymus verrucosus , Andropogon 
Iscliaemum, Rawunculus ilhyricus , Cytisus capitatus, Seseli ELippo- 
marathrum , Jurinea moUis, imdu-fajok stb. 
Az egészen tipikus illyr flóra azonban már sokkal kevésbé 
domborodik ki vidékünkön, mint pl. a Balaton környékén. így a 
Prunus Mahaleb vadon való előfordulása kétes : hián} T zanak továbbá 
Cotinus Coqgygria , Acer tataricum, Tilia tomentosa, Fraxinu s- 
Ornux, Scilla autumnnlis , Veratrum nigrum, Ruscus-i&jok, Arte- 
misia camphorata és a legtöbbje azoknak a fajoknak, melyeket 
Borrás (Balaton flórája, p. 199.) Illyria és a Balaton-vidék közös 
tagjaiul említ. 
« Gallik O.: Győr vármegye, 5. 1. Halaváts Gy. : Az Alföld Duna— Tisza 
közti részeinek földtani szerkezete. 
7 A pontusi flóra györmegyei tagjainak felsorolását e helyen feleslegesnek 
tartom, mert hisz nagyjában megegyezik Kek.ner és Borbás ismert műveiben 
jellemzett alföldi flórával, különösen pedig G. Beck-íőI ismertetett (Flóra von 
Niederöstr.) alsó austriai pontusi flórával. Az utóbbitól való eltéréseket 1. 314. lapon. 
Egyes fajok előfordulásáról az érdeklődők az emuneráeióban tájékozódhatnak. 
s ) Beck : Vegetationsverhaltn. d. Illyr. Liinder, p. 46. 1. és köv. Beck: 
Über die Bedentung d. Karstflora ind. Entwicklung d. Flóra d. Ostalpen. (Wissen- 
schaftl. Ergebnisse d. internat. bot. Kongr. Wien. 1905. p. 174.). Borbás : Balaton 
flórája, p. 197. 
