albus. Iiuhus macrostemon , Euphorbia anyui uta , Vicia sparsiflora , 
Scutellaria Columnae, Calamintha intermedia, Innia- fajok, Knautia 
drymeia , Galium silvaticum stb. 
Az eddigiekben láttuk, hogy vidékünk (és általában a Kis- 
Alföld nyugati részének) flórája a Nagy-Alföldétől inkább negatív 
bélyegekben, több faj hiányában, tér ei. Evvel szemben kevés a 
positiv bélyeg, de teljesen nem hiányzik. Ilyen a dombvidéki 
növények nagyobb száma (mint feljebb említettük). Speciális 
növénye e vidéknek egy a Tkymus angustifolius rokonságába tar- 
tozó Thymus-isq a Tkymus cuneatus Ópiz. mely sokszor a homo- 
kon nagy területet borít. A Kis-Alföldön másutt is (Magyarfalva 
és Gyanafalva között) észlelték, a Nagy-Alföldön azonban hiányzik. 1 ) 
IV. A formácziók. 
1. A vízi növényzet. 
Győrmegye lassan folyó vizei alkalmas teret nyújtanak búja 
vizi növényzet kifejlődésére. A szabályozások folytán ugyan több 
termöhefy megszűnt, de viszont a levezető csatornák, holt ágak 
új termőhelyet is biztosítottak a vizi flórának. Bár a fajok száma 
nem valami nagy, hazánk sok egyéb területét (pl. a Balaton és 
Budapest vidékét) Győrmegye vizi növényzete változatosságban, 
felülmúlja. 
Tapasztalataim szerint az (edényes) vizi növények formácziója 
vidékünkön két természetes szubformáczióra (típusra) osztható: 
a) a folyóvizek növényeinek szubformácziójára, 
b) az állóvizek « « hova a folyó- 
vizek sekély öbleinek, holtágainak növényzete is tartozik. 
a) A folyóvizek növényzete. 
Vizi növényeket csak olyan folyóvizekben találunk, melyek- 
nek folyása nem nagyon gyors, és melyek rendes vízállásnál 2 — 3 
m.-nél nem mélyebbek. Az átvágások folytán gyors folyású Rábá- 
ban. a Nagy-Dunában az edényes vízi növények nyomát sem 
találjuk: csak itt-ott telepedik le a Rábapart sarában kevés Elodea 
és Potamoyeton pusi/lus. Annál gazdagabb tenyészetet találunk a 
lassan folyó Rábczában és Marczalban, ahol a régi, kanyargó 
medret még meghagyták. 
A legfeltűnőbb, egyszersmind leggyakoribb vezérnövénye a 
lassan folyó vizeknek a díszes, sárga virágú Nnphar luteum. Nagy 
vízálláskor, midőn a többi vizi növény eltűnik, egyedül emelkedik 
szárai és levélnyelei megnyúlása folytán a vízszín fölé. 
’) Egyes ritkább növények pl. a Sagina snbtdata szórványos előfordulása 
növényföldrajzilag kevésbé fontos ; szintúgy a Dunaszigetek kavicsos helyeinek 
322. lapon említett flórája, mely mintegy idegen testként ékelődik vidékünk 
növényzetébe és adventiv flórájának is tekinthető. 
