317 
Gyakoriságban veukedik vele a Potamogeton perfoliatus. 
Folyóvizeinkben ép oly elterjedt, mint a Balatonban.-) 
Jellemző növénye még a lassan folyó vizeknek Sagittaria 
sagittifolia f. vallisnerii fólia. Hosszú, átlag 1‘5 m.-nyi, szalagalakú 
levelei kitünően alkalmazkodtak a folyóvíz fizikai viszonyaihoz. * * 3 ) 
Virágzókat vidékünkön még nem láttam. A parthoz közelebb úszó- 
levelű formákat, a part sarkában pedig a vízből a levegőbe emel- 
kedő levelűeket láthatunk. Nagy vízálláskor a szalaglevelű Sagit- 
taria nem látható. 
Már nem oly általánosan elterjedt a Potamogeton pectinatus. 
De ahol előfordul, sűrűségében még a csónak is megakad. 
Az említett vizi növények közt, mindenütt gyakori a Cera- 
tophgllum clemersum , de mivel a víz színére nem emelkedik, kevésbé 
feltűnő. 
Ezen öt, leggyakoribb és legtömegesebb növényfajon kívül, helv- 
lyel-közzel még más edényes növényeket is találhatunk a Rábcában és 
a Marezalban. Így a Potamogeton pectinatus közt gyakori a Pota- 
mogeton gramineus (3 lieterophyllus ; a Marezalban elég gyakori a 
Xajas minor. (A Najas marina a Marezalban csak egy helyen, 
Gyirmót mellett fordul elő, de itt bőven.) Elég gyakran fordulnak 
elő még: Caxlalia alba, Potamogeton lucens, erispus. 
A folyók sekély partjain más növén 3 r eket találunk, mint bel- 
jebb. A parti növényzet inkább az állóvizekével egyezik meg. 
Soha sem hiányzó vezérnövénye e helyeknek a Polygonum amphi- 
bium úszó levelű formája (f. natans). Tömegesen fordulnak elő itt 
sokszor a vizi boglárkák. ( Banunculus circinnatus és paucistami- 
neus) és a két Myriophyllum. 
b) Az állóvizek növényzete. 
Ide tartoznak a holt ágak, tavak, árkok, csatornák növényei, 
de ugyancsak ide lartoznak a folyók csendes öbleinek és kiön- 
téseinek lakói is. 
A folyóvizekre jellemző alámerült levelű Sagittaria hiányzik 
e helyeken, a Nupliar luteum és Potamogeton perfoliatus is rit- 
kább, a Potamogeton pectinatus és Ceraiophyllum clemersum azon- 
ban gyakoriak. 
Sokszor úgyszólván egy faj lepi el az egész vizet. Ilyen egy- 
egy fajból álló állományt alkotnak sokszor a Potamogeton natans , 
pectinatus, pusillus, lucens, erispus , Myriophyllum spicatum , Najas 
minor. különösen gyakran és tömegesen a Nymphoides peltata, mely 
3 ) «Gyór vidékének vizi és vízparti edényes növényzete)) ez. munkám 21. 
lapján a Potamogeton perfoliatus- 1 ritkábbnak jeleztem : ez csak az állóvizekre 
vonatkozik ; a folyóvizek flóráját ez időben még nem volt alkalmam alaposab- 
ban megismerni. 
3 ) Gi.ück H. Alismaceae in Kirchxkk, Löw, Schuöteu. Lebensgescli. d. 
Blütenpflanzen Mitteleuropas p. 019-620. 1907. 
Gr.ücK H. Die Lebensgescliiehte d. europ. Alismaceen. Jena 1905. 
