Egészen hasonló a flórája az anyaggödröknek, vagyis azok- 
nak a helyeknek, honnan a parti töltések építésére szükséges 
agyagot kiásták. Az így keletkezett új talajon megtelepülő növé- 
nyekre jellemző az alacsony termet és a földön elterülő szár. 
Jellemző növények : 
Scirpus supinus, acic-ularis , Juncus bufonius, Alis ma graminifolium, 
Ccdlitriche venni v. caespitosa, Lotus tenuifolius, Trifolium fraQiferum, repens. 
cámpestre, Lytkrum Hyssopifo/ia, Gentaurimn pulchellum, Btackstonia sero- 
tina, Galium palustre, Leontodon autumnalis, Scorzonera Jacquiniana. 
A kopár partok, anyaggödrök ez a formácziója csak ideiglenes ; 
nemsokára magasabb, erőteljesebb növények, melyek közt sok a 
ruderalis gyom, elnyomják, vagy pedig a még be nem gyepese- 
det! helyekre fűzbokrok telepednek meg. 
A fűzbokrok jellemző növényei a part 2., hullámveréstől job- 
ban megvédett övének. Főleg két faj a Salix amygdalina és pur- 
purea uralkodik ; ritkábban keveredik velük a Salix viminalis. 
A fűzbokrok után a szárazföld felé a tulajdonképeni fűzerdő 
következik. Vidékünkön főleg a Salix alba és fragilis alkotja. Ahol 
a füzes ritkább és a talaj elég nedves Agrostis alba és Poa palus- 
tris gyep képződik. E ritkás füzesek flórája igen szegényes, külö- 
nösen hol legeltetésre használják. 
Érdekesebb a sűrűbben növő, állatoktól nem járt füzes. Itt 
egy sereg cserje tenyészik. Evonymus europaeus, Cornus sanguinea, 
Rhamnus Frangula , cathartica, Ligustrum vulgare, Viburnum ( ipá- 
im , melynek bogyóitól ősszel az egész erdő piroslik, gyakran 
találhatók. Kúszó növények : Rubus caesius, Humulus Lupulus, 
Calystegia seprűm, Gucubalus baccifer, ritkábban Clematis Vitaiba 
és Vitis silvestris , nehezen járhatóvá teszik ezeket az erdőket, 
különösen az irtásokon, hol még sok magas, tövises bogácsfélével 
is ( Carduns crispus , Cirsium lanceolatum, arvense ) szembe találja 
magát a járókelő. 
Szárazabb, bokros helyeken találunk még sok magas pázsit- 
félét ( Air a caespitosa v. áltissima , Poa nemorosa , Triticum repens, 
caninum, Festuca gigantea, Catamagrostis Epigeios. Brachypodium 
silvaticum), magas ernyősöket (Selinum Carvifolia, Pimpinella magna, 
Angelica silvestris stb.), magas fészkeseket ( Senecio barbareaefolius, 
paludosus, jiuviatilis, Chrysanthemum ( Tanacetum ) vulgare , Eupa- 
torium cannabinum). Ezeken a helyeken sok bevándorolt növény is 
tenyészik, különösen nagy tömegekben a Solidago serotina ; továbbá 
amerikai Asíer-fajok, Erigeron annuus, Oxális stricta , Oenothera 
biennis és több helyen az Althaea armeniaca. (Lásd p. 45.) 
Természetes tisztásokon az említett növényekből sokszor igen 
buja rét keletkezik. 
Épen ellentéte e gazdag növénytenyészetnek a még nem- 
régen árvízborította füzes. Az iszapos talajon a tinóm Yaucheria 
szálakon kívül csak itt találunk egy-egy J lent ha- vag} r Roripa- 
csoportot, földön kúszó Ranunculus-repens- 1, néhány Rumex- fajt, 
