342 
1. Siroka Ivula közs. hat. « Üreskor ica kosa (mész) 9(>0 m. Dny-i 
exp. (vágásban fiatal egyedek), 2. A Bab ina g órában Prilisée közs. 
hat. «Razboi§te» e. r. (33° 3', 45° 29') 157 m. Ény. Fraxinus Ornus- 
szal a Kulpa meredek partjain (mész) ; 3. A Sljeme-n Bukovec közs. 
hat. «Capleniea» e. r. (33° 39', 45° 51') mész. 150 m. É., Quercus 
sessiliflora-ú. llo m ány b a n : 4. A Felróva Gorán (ílina közs. hat. 
«Ostra glavica» e. r, (33° 45', 45° 19') mész, 197 m. D. Quercus 
se>si£j//ora-állományban ; 5. A Zrínyi Hg- ben Rujevac, közs. hat. 
«Strazbenica» e. r. (33° 55', 45° 08') mész, 107 m. Ék., Fagus- 
állományban, ö. Kostajnica közs. hat. «Djed» e. r. (34° 13', 45° 
13') mész, 210 m. Dk. tömegesen; 7. Moslavcka gora Samaria közs. 
hat. 154 m. D. pala és 357 in. gráuit szórványosan. — V. ö. Beck : 
Yegetationsverhált. dér illyrischen Liinder 233. és 211. 1. — Sok- 
kal inkább szorult volna észrevételezésre az eziisthárs határvona- 
lának keleti része, melyről azt állítottam akkor, hogy Nagybányá- 
nál hatol legészakabbra, de azóta a dolgozatom 14. lapján elejtett 
beregmegyei termőhelyét összeköttetésbe sikerült hozni Bereg- 
szászon. Ugocsán és az Avas nyugati kifutásain át a nagybánya- 
környékiekkel (Ezt persze a különlenyomat IV. térképe nem tün- 
teti még fel.) 
Miért kételkedik igen tisztelt Szerkesztő Úr egyes adatok hite- 
lességében, pl. abban, hogy a bükk magassági elterjedésének mini- 
muma — 350 alsó határadat közül a legalacsonyabb — 52 m. a 
Kazánszorosban V csupán azért, mert 84 m.-nél mélyebben saját 
maga nem látta? Az inkriminált lelőhely megjelölése: Dunatöl- 
gyes és Oasszonyrét közt a Mrakonia-völgy fenekén, közel ennek 
dunai torkolatához, a Széchenyi-út magasságában. A munka kere- 
tében minden szélsőséges adat pontos földr. helyét megadjuk s 
ezzel módot adunk arra, hogy az adat helyességét bárki ellen- 
őrizheti a helyszínén, — de addig, míg ezt nem tette, nincs joga 
senkinek azt kétségbe vonni. 
A Piceának az értekezés 15. lapján közölt hegy vidéki adatai 
mind állagok , amint ez a kis táblázat czímeiben is benne van. 
A maximumok gyakori felsorolásával az előadó csak untatja a 
hallgatóságát s ha csak ez lett volna a czélom. úgy adataink kis 
részének a publikácziója is napokig tartott volna. Tehát 1830 m. 
átlag , még pedig az eltörpiilés felső határának átlaga a Közép- 
kárpátokban, a maximuma ellenben 2037 m. A falakú előfordulás 
maximuma a Középkárpátokban 1696 m. (Magas Tátra), az egész 
ország területére 1900 m. (Déli Kárpátok), az eltörpülés országos 
maximuma 2200 m. (Déli Kárpátok). r 
Ha az igen tisztelt Szerkesztő Úr, — fáradságot véve — újra 
elolvasná értekezésem 20. lapjának 2. sorát, ott dűlt betűvel látná 
nyomva , hogy az alant következő határok magyarországi átlagok , 
tehát teljesen indokolatlan az általam közölt magassági határokra 
vonatkozó minden korrigálás! s így a közölt határadatokat (azon 
változtatással, hogy a valódi eredményeket gyakorlati szempont- 
