nem festödő ; a legelőször ki- 
hatoló végük sokszor gömbös. 
Sz. szerint anyaguk valószínű- 
leg nyálka, s pedig a «pectose- 
nyálka» (c. f. Strasburger Das 
bot. Pract. IV. : 590). — A sej- 
tek oszlás útján szaporodnak 
s ilyenkor az anyasejt egyik 
pyrenoídája átmegy a leány- 
sejtbe, a stigmák megkétszere- 
ződnek s mindegyik leánysejtbe 
jut 1 — 1; a triehooysta-botoes- 
kákat ha nem is egyenlő arány- 
ban, de mindketten öröklik. A 
Monomastix cysta-képzödése 
még nem egészen bizonyos. 
Majdnem színtelen rajzók is 
előfordulnak. — A p. 107 adja 
ez új nemzetség és faj latin 
diagnosisát. Rendszertani he- 
lyét sz. a Volvocaceák Polyble- 
pharida csoportjában jelöli ki, 
de mivel csak 1 ostora van : 
Monoma&tix-nak nevezi el. 
Származástanilag a Monomas- 
tix a Crypptomonadineák és a 
Pliytoflagellata-k közti kapcso- 
latot még jobban megerősíti. 
A ezikk II. része egy late- 
rális rajzójú Chrysomóimd eának 
PleuYomastix bacillifera n. g. n. 
sp.-nckle Írása. Ezt az érdekes 
szervezetet Sz. 1911. IX. 21-én 
gyűjtötte szintén Csorbató alatt 
Xach dér Behandlung mit JJK 
treten diese Trychocysten- 
stabchen aus dér Zelle am Hin- 
tcrende hinaus, und den Aus- 
strittspunkt sieht mán als rund- 
liches Loch. Die Substanz dér 
Trichocysten ist von hall), 
weieher, zahflüssiger, faden- 
ziehender Consistenz. Mit Eosin 
farben sie sick nicht; an dem 
erst austretenden Ende sind 
sie oft kopfförmig. Die Sub- 
stanz dér Trichocystenstábchen 
ist wahrscheinlich Schleim u. 
z\v. ein « Pectoseschleim (ef. 
Srasburger Das l) 0 tan. Pract. 
IV. : 596.) — Die Zellen ver- 
meimen sich durch Teilung : 
ein Pyreno'íd dér Mutterzelle 
geht in die Tochterüber; das 
Stigma verdoppelt sich u. in 
dér Regei erhalten die beiden 
Tochterzellen jeeines. Von den 
T ric h ocy s ten s tábchen erben 
gewöhnlich beide Sprösslinge 
wenn auch keineswegs zu glei- 
chen Teilen. Die Cystenbildung 
ist bei Monomastix noch nicht 
ganzsicher. Farblose Individuen 
kommen nicht selten vor. — 
S. 107 enthiilt die Diadnose. 
Die systematische Stellung ist 
zwiscken den Voleocaceae. in 
dér Gruppé Polyblepharida : 
weil sie aber nur 1 Geissel 
habén, ist sie vöm Verf. Mono- 
mastix benannt werdn.e Phylo- 
genetisch bestarkt Monomastix 
die Verwandschaft derChryso 
monadínen mit den Phytofia- 
gel latén. 
Dér II. Teil enthiilt die Be- 
schreibung von « Pleuromas 'ix 
bacillifera u. g. n.sp.. eme la- 
téval bege issei te Chr y somon ad e». 
Dicséri interessanten Organis- 
mus saminelte dér Veri'. am. 
