41 
Gyűjtötte Krigh falú (Szepes-megye) szélén, az út mellett 
oligokainos (oligocán) homokkő törmeléken 1906. nov. 24-én 
Dr. Greisiger Mihály. 
Plagiobryum Zierii (Dicks.) Lindb. 
I A perichaetiumból 2 ivartalan nemzedék fejlődik ki, az 
egyik sporogoninm valamivel kisebb s rövidebb. 
Gyűjtöttem a Magas-Tátrában a &Stierberg» alatt levő Vas- 
kapu (=Skalne Wrota) mészszikláinak repedéseiben árnyas 
helyen a « Rothbaumgrund» -völgy felé néző részen (1906. VII./13.), 
ahol Haz'-linszky 4 ) is gyűjtötte e mohát. 
Plagiobryum demissum (H. et H.) Lindb. 
A M. B. L.-ban közöltem csaknem régiben eme ritka kis 
mohának hazai előfordulását 5 ), azóta megtalálva több helyen, oda 
nyil atkozhatom, hogy e moha a M.-Tátrában a bélai mészhavasoknak 
felsőbb régiójában otthonos, mert majdnem az egész vonulaton 6 ) 
gyűjtöttem. E gyűjtött példák közt akadt egy igen érdekes kettős 
capsulás, iker-példa is, melyet a «Hedwigia»-ban írtam le. 7 ) 
A «Greiner»-en gyűjtöttem példák közt egy polykarpophoriás 
egyén is akadt ; a kurta szár tetejéből két normális capsula nő ki, 
mindegyikét külön calyptra borította. Szedtem a «Greiner» 8 ) csúcsa 
alatt. Kbelől 1950 m. t. sz. f. m. bán 1906. VIlI./4-én. 
Webera polymorpha (H. et H.) Schimp. var. S) brachycarpa 
(H. et H.) Schimp. 
(Syn. Pohlia brachycarpa H. et H.) 
Kurta sporogoniuma a rövid, pirosló sétán lefelé görbül, 
igen feltűnő kis moha, melynek érdekes szerkezetéről más alka- 
lommal fogok megemlékezni. 
A polykarpophoria e mohánál nem oly ritkaság, amennyiben 
több olyan egyént láttam, melynek perichaetiumában két cap- 
sula ült. 
Gyűjtöttem a M.-Tátrában a Kopa hágón (1760 m. t. sz. f. 
m.); e helyen Hazsunszky is 9 ) gyűjtötte a mohát. 
4 ) Éjszaki Magyarhon lombmohai. — Math. term. tud. Közlemények 
IV. (1866.) p. 441. 
5 ) Magyar Botanikai Lapok V. (1906.) évf. 5—7. sz. pp. 206 — 210. 
6 ) Eddig gyűjtöttem a: «Stierberg» csúcsán (1947 m.), «Háteó Fleisckbanka 
csúcsán (2019 in.), «Kopa hágom), a «Greiner» csúcsa alatt (1950—2100 m.), 
továbbá a «Zergebarlangnál». 
7 ) «Hedwigia» Bánd XLVI. pp. 262 — 263. Fig. I., II. 
8 ) A «Greiner» a bélai mészhavasok második legnagyobb csúcsa, magas- 
sága : 2148 m. t. sz. f: m. (Detail-Karte des Tátra-Gebietes in 2 Blattéin. 
Keproduction dér Neuaut'nahme v. .Talire 1896 — 97. 1:25.000.); a bélai mész- 
havasok legnagyobb csúcsa a Hawran : 2154 m. 
9 ) Magyar birodalom mohflorája. Budapest 1885. p. 172. 
